1902.] BIDRAG TIL EN ORDSAMLING OVER SJØMANDSSPROGET. 25 



Forskjellige egenheder ved sjømandssproget. 



Mere eller mindre slangmæssige navne paa forskjellige 

 kjendte steder forekommer naturligvis inden et sprog som til- 

 hører en enkelt klasse, saaledes som sjømandssproget. Udenfor 

 Hvaløerne ligger Torbjørnskjær fyr, som almindelig kaldes 

 Skjæret; længer vest har vi Oxen, d. v. s. Oxø fyr, og Næsset, 

 o: Lindesnæs; saaledes allerede i Tordenskjolds rapporter. Det 

 Jydske Rev, en fiskebanke i vest for Jylland, kaldes Bevet, 

 Hanstholmens fyr heder sjelden andet end Holmen, den vest- 

 jydske kyst kaldes Jyten eller Juten, Dogger bank har i et par 

 hundrede aar hedt Doggeren, Galloper fyrskib heder Gallopern. 

 (Bugta, for Skagerrak, hører egentlig ikke herhen). I Kanalen 

 har vi blandt andre steder Isle of Wight, som den menige 

 matros kalder „ Yægta", ligesom Beachyhead heder Bikja. — 

 Atlanterhavet kaldes Atlanteren, den biskayiske bugt Biskayeren. 

 Portugiseren er den stadige nordenvind i vest for Portugals 

 kyst; ogsaa Portugiser-nor'an. Hornet er Kap Horn. 



At gaa seil betyder det samme som at gaa under seil; 

 dette er et gammelt hævdet udtryk. Det kan ogsaa hede: 

 vi kom seil klokken 6, d. v. s. kom under seil, afseilede. Der 

 findes flere saadanne tilfælde, hvor præpositioner udelades. 

 Hiv pal! er en saadan forkortelse, for: hiv til pal! til næste 

 pal. Det er et kommandoord ved ankerletning^ og betyder, at 

 der er hevet nok, at man skal slutte med hivingen, stoppe spil- 

 let ved næste pal. 



Ind sundet heder det ogsaa i det almindelige sprog; lig- 

 nende udtryk findes der mange af i sjøsproget: ud elven, op 

 roveret. Vi seilede ind Færder, vil sige: ind fjorden forbi 

 Færder. Vi rønte vestavind, har jeg hørt undertiden ; meningen 

 er: rønte (d. v. s. seilede) med vestenvind. 



En del ord har i sjømænds sprog et andet kjøn end i det 

 almindelige skrevne sprog; det heder en fyr (å. v. s. fyrtaarn) som 

 i folkesproget ellers, og en kompas, en ruf, en stof (om kobber* 

 stof, f. eks.) en patent. 



