1902.] BIDRAG TIL EN ORDSAMLING OVER SJØMANDSSPROGET. 31 



som muligt, og derfra er overgangen til haard (stram) behand- 

 ling let at forståa. Det holl. doorhalen har omtr. de samme 

 betydninger, og muligvis er betydningsudviklingen helt foregaaet 

 paa hollandsk, og ordet indført derfra i begge anvendelser. 



I Asbjørnsens „Billeder fra en Middelhavsreise med Kor- 

 vetten „ Ørnen' 4 , trykt i Ydale, siger en af officererne til en 

 anden, der gjerne vil skryde: „Hvis du havde været med, da 

 Vorherre havde Verden paa Stabelen, . . . , da var der kom- 

 meri en anden Gang i Spillet" (s. 125), d. v. s. da vilde alt 

 have gaaet anderledes og meget bedre. „Gang" skulde da her 

 være det samme som „fart, bevægelse". Det kunde dog mulig- 

 vis være en forvanskning af et andet udtryk, som undertiden 

 høres: „det (o: der) var kommet en anden gjeng i spillet", 

 d. v. s. alt gik bedre end før. En gjeng (laant af det engelske 

 gang) bruges stadig væk om et sæt, et arbeids-lag, og menin- 

 gen af det sidstnævnte udtryk er: der var kommet nyt mand- 

 skab til at drive spillet (o: gangspillet; paa orlogsmænd bruges 

 gangspil til at hive ankeret o. s. v.). 



Fra seiladsen, særlig bidevindsseiladsen, hentes en lang 

 række af disse billedlige udtryk. At tåge luven fra en, som 

 saa ofte bruges i tale og skrift, er egentlig at komme høiere op 

 til luvart, vinde op mod vinden, ved krydsing; det bruges ogsaa 

 i sjøfolks sprog: han tager loen fra os. At komme i vinden 

 vil egentlig ogsaa sige: at komme godt op til luvart, „faa høide" ; 

 naar en mand er kommen i vinden, vil det sige, at han har 

 slaaet sig op, er blevet rig eller anseet. 



Sammenligner vi to mennesker, kan vi atter bruge billedet 

 fra bidevindsseiladsen. Det heder om den ene, at han kom 

 langt i læ, d. v. s. var underlegen; den anden altsaa gik langt 

 til luvart af ham. At kjøre folkene i vinden er et meget 



almindeligt udtryk om at drive dem haardt med arbeide, ikke 

 lade dem faa fred: „Jeg skal kjøre dig i vinden, jeg!" Egentlig 

 om et skib, som man styrer saa nær vinden som muligt, pres- 

 ser skarpt bidevind. — At en mand maa holdes klos, vil sige 

 at han maa behandles strengt, passes nøie; egentlig at holde 

 fartøiet klos til vinden (bidevind), passe paa at det ikke seiler 



