38 IVAR ALNÆS. [No. 3. 



Bogstavrimet synes her at have spillet en rolle, ligesom i 

 et andet slang-udtryk fra østlandet: luft i luka (= moro, kom- 

 mers), som ogsaa kan tænkes at stamme fra sjømænds sprog. 

 „Luft" alene bruges ofte i den betydning, ligesom ogsaa i tysk, 

 og „lugen" skulde da være sat til for rimets skyld; der er knapt 

 noget andet ord ombord, som vilde rime og passe i denne for- 

 bindelse. Muligvis kan „luft i lugen" betyde: vi fik op lugen i 

 dækket, fik rede paa sammenhængen. Enkelte ladninger, som 

 kul, saltpeter og korn, maa luftes underveis. „Der blev luft i 

 lugen", skulde da betyde: der blev forandring, opklaring af for- 

 holdene, eller lignende. Men det hele er meget tvilsomt. 



Det er gut som har vasket sig, d. v. s. en dygtig, kjæk 

 gut. Dette udtryk kan stamme fra sjølivet, og betyder da op- 

 rindelig: en som har været ude og vasket, ude i uveir og sjø- 

 sprøit. En sku de som har vasket sig, vil sige: en som har 

 staaet sin prøve. 



At være (komme) i heisen, d. v. s. i klemme, i ubehagelig- 

 heder, er et meget almindeligt udtryk paa østlandet. Heisen 

 (eller heiset, enstav. tonelag) er det øverste hjørne af et trekantet 

 seil, et stagseil, altsaa det hjørne som heises op naar seilet 

 sættes; men det kan neppe forklares af dette. Det er snarere en 

 mindelse om den gamle straf at blive heiset op under raaen hæn- 

 gende i en strop under armene. Der findes et engelsk (amerikansk) 

 sjømandsord haze, som betyder at straffe en ved at paalægge 

 ham særlig haardt og ubehageligt arbeide. Det er jo ogsaa 

 muligt, at det hænger sammen med dette. 



En kløpper, en dygtig mand, er formodentlig det engelske 

 clipper, en skarpbygget, hurtigseilende skude. Aasen's forklaring 

 om en haarskjærer er ikke ganske overbevisende. 



„Vi skal nok greie brasene 11 , d. v. s. klare situationen, ei- 

 et almindeligt udtryk i østlandsk folkeligt sprog. Egentlig ei- 

 det: klare at manøvrere skibet, ved vending f. eks., da der træn- 

 ges meget mandskab til at hale i braserne, de tauge hvormed 

 man svinger rærne. 



I det almengyldige sprog, i dansk saa vel som i norsk, ei- 

 der en flerhed af udtryk og vendinger som er indført fra sjø- 



