1902.1 DET ATHENIENSISKE DEMOKRATI. 9 



460 f. Chr., ophævedes af Pericles og Ephialtes. Men — ved 

 siden af dette raad har vi ogsaa fra Solon af de 400's raad, der 

 ogsaa øvede et senats funktioner, altsaa en konkurrerende insti- 

 tution. Dette er nu ikke saa ligetil at forståa. Thi det er med 

 den politiske organisme som med den naturlige. Alle organer 

 have sine funktioner, og kunne ikke efter godttykke forfleres. 

 Sagen blir imidlertid endmere broget. Hos Herodot høre vi, 

 at Naukrarerne (eller deres prytaner) — ved Solons tid — 

 styrede Athen, altsaa et raad no. 3, og endvidere veed vi, at der 

 var en forsamling paa c. 50 mand — epheterne, som dømte. 

 Da det at dømme og at styre i hin tid hørte sammen, saa faa 

 vi efter dette 4 — siger og skriver fire — konkurrerende raad! 

 Forståa dette, hvo der kan! 



Fremdeles: Ved Solon indførtes efter den gjængse opfatning 

 — den er gjængs i oldtid som i nutid — det atheniske 

 demokrati. Dette er omtrent saa kurant som en troessætning. 

 Altsaa, Solons lov, der jo var en mønsterlov, skabte den atheniske 

 folkefrihed. Men — af en eller anden grund, sagen vilde ikke 

 gaa. Solon var en vis mand. Hans lov saaledes ogsaa vis, 

 formentlig ogsaa god, men muligens den var for god for denne 

 verden. Clisthenes maatte derfor en 70—80 aar efter gjøre 

 arbeidet om, d. v. s. indrette det demokrati, som andre havde 

 indrettet før ham. Hvorledes kan man forståa det? Imidlertid 

 lad gaa. Lad os være føielige og tøie vor forstand saa langt 

 som muligt. Men nu kommer — som det tredie — den beret- 

 ning, at demokratiet blev indført i Athen af Pericles og Ephi- 

 altes, da de indskrænkede eller afskaffede raadet paa Areopagos 

 ca. 70 aar efter Clisthenes, en begivenhed, hvorom vi veed at den 

 var gjenstand for sterk spænding og kamp. Her staar vor forstand 

 ganske stille. Det demokrati, der var indført ca. 150 aar tilbage 

 af Solon, og flikket paa ca. 100 aar efter af Clisthenes var dog 

 ikke indført. Og hvis det var indført, hvilken udvikling val- 

 der saa i disse 150 aar til aar 460 f. Chr. og videre fremover 

 til Philip af Macedoniens tid og slaget ved Chæronea aar 338 

 f. Chr., da Grækenland mistede sin frihed? Efter den gjængse 

 fremstilling af disse ting har der aldeles ingen udvikling været? 



