Historisk-filosofisk Klasse. 17de Januar. 



(Formand: Joh. Storm). 



1. Sogneprest Moe holdt med Udgangspunkt i den af 

 Caspari i „Alte und neue Quellen zur Geschichte des Tauf- 

 symbols und der Glaubensregel" (1879) offentliggjorte Troes- 

 dekalog hos Gregorius af Nazians et Foredrag, hvori han 

 søgte at vise, at nævnte Troesdekalog ikke blot har været 

 en tilfældig Form for Troesundervisningen i Orienten, men 

 en Del af Daabsliturgien (i videre Forstand). Troeslæren 

 har her faaet Budets Form og været fremsagt Led for Led af 

 Læreren for at indskrive i Hjertets Tavler, i Analogi med Bud- 

 Dekalogen paa Sinai, men ogsaa til Forskjel fra denne, som 

 blev skreven paa Stentavler (Exod. 24, 4). Videre blev der 

 saa ved Spørgsmaal og Svar sluttet en Pagt om de givne Troes- 

 ord, nemlig ved Daabsbadet, ligesom ogsaa saa skeede ved 

 Sinai angaaende Budordene (Exod. 24, 7). En saadan Daabs- 

 liturgi vilde passe godt for det omvendte Israel (sml. Jerem. 31, 

 32 f. og Hebr. 8, 7 f.), og den vilde kaste Lys over mangt og 

 meget i den gamle Kirkes Skik og Talebrug. — Videre søgte 

 Foredragsholderen at paavise, at den af Caspari sammesteds ud- 

 givne og fortolkede 4de Katechese med de 10 Dogmer af Cyrill 

 ogsaa pegte tilbage til en lignende Daabsliturgi i Jerusalem, — 

 hvad der gjør det sandsynligt, at denne Skik er meget gammel — 

 maaske den ældste udf ormede Daabspraxis. — Foredraget for- 

 anledigede Bemærkninger af d'Hr. Knudtzon og J. Aars. 



2. S. Bugge gav en Oversigt over Studiet af etruskisk 

 Sprog i nyere Tid. Han viste, hvorledes de Lærde fremdeles 

 er uenige om det etruskiske Sprogs Slægtskab, om det er indo- 

 europæisk (som han mente) eller ikke. Vigtige Bidrag var kom- 

 met fra Indskriften fra Lemnos (1886), fra de etruskiske Mumie- 



