Ekvator, afvige stærkt tilhøire fra Vindretningen, og denne Af- 

 vigelse i Havets Overflade maatte tiltage meget hurtig, jo dybere 

 man kommer i Strømmen. Dr. Walfrid Ekman havde udført 

 matematiske Beregninger af disse Afvigelser. Dette Forhold, 

 som ikke tidligere havde været paaagtet, maatte sætte en Grænse 

 for den Strømhastighed, som en Vind var istand til at frem- 

 kalde, saavelsom for den Dybde, som en Strøm, fremkaldt af 

 Vinden, var istand til at opnaa, selv om man tar Hensyn til, 

 at Rysternes Modstand og andre Forhold vil i mere eller mindre 

 Grad forandre de beregnede Værdier. Han paaviste ogsaa, at 

 Vindene maatte have større Evne til at frembringe Strømme 

 paa den nordlige Halvkugle end paa den sydlige, hvor der var 

 et mere sammenhængende Hav uden Kontinenter. Derefter om- 

 taltes Forholdet mellem Vindens Retning og Styrke og Isens 

 Drift under „Frams" Færd. Det viste sig, at disse Observationer 

 i alt væsentligt bekræftede Resultaterne af de teoretiske Be- 

 tragtninger. 



Til Slutning paaviste Foredragsholderen, idet han omtalte 

 Lovene for den ved Tæthedsforskjellen fremkaldte Bevægelse i 

 Havet, at disse Love nødvendiggjorde en Periode i Overflade- 

 vandets Bevægelse langs Norges Kyst, idet dette om Sommeren, 

 da det blev stærkt opvarmet af Solen, maatte bevæge sig fra 

 Kysterne og tilsyneladende gjøre Golfstrømmen bredere, mens 

 det om Vinteren, da det blev stærkt afkjølet, maatte bevæge 

 sig mod Kysterne og tilsyneladende gjøre Golfstrømmen smalere. 

 Tilstedeværelsen af en saadan Periode syntes fuldstændig at 

 bekræftes af det Observationsmateriale, som hidtil forelaa, men 

 som særlig for Vinterens Vedkommende var altfor sparsomt. 

 Denne Periode i Overfladevandets Bevægelse var sandsynligvis 

 af stor Betydning for vore Fiskerier. — Den af Dr. Hjort 

 under „Michael Sars's" Togt Sommeren 1900 fundne Fiskeyngel, 

 som i Massevis optræder i Overfladen langt tilhavs, 30 Mil og 

 mere fra Norges Kyst, blir tydeligvis under Sommerens Løb 

 ført ud fra Kysten med Overfladevandet, men blir saa atter 

 om Høsten og Vinteren i mere og mindre Grad ført tilbage mod 



