16 



(ofret?), og Hesten var altsaa i den senere Stenalder allerede 

 Husdyr i Norden. 



3. S. Bugge meddelte — eiter en Indledning om P. A. 

 Munchs og 0. Ryghs Fortjenester af Fortolkningen af de gamle 

 norske Stednavne — den Forklaring af Navnet „Biri", at det 

 oprindelig kan have lydt Bir-hid(i) af beri (Bjørn) og hidi 

 (Hi eller Strækninger, hvor Bjørne havde sine Huler). 



Foredraget fremkaldte Bemærkninger af Dr. Arbo. 



4. Direktør Kiær fremlagde til Trykning en Af handling 

 om Frugtbarhed i Ægteskabet, hvis Forberedelse var bekostet 

 af Nansenfondet : „Statistische Beitrage zur Beleuchtung der 

 ehelichen Fruchtbarkeit". 



Afhandlingen vil blive trykt blandt den historisk-filosofiske 

 Klasses Skrifter 1903 som No. 1. 



C. Stormer fremlagde til Trykning en „Fortegnelse over 

 Indholdet af de første 27 Pakker af Sophus Lies efterladte 

 videnskabelige Manuskripter". 



Fortegnelsen vil blive trykt blandt den mathematisk-natur- 

 videnskabelige Klasses Skrifter for 1903. 



Historisk-filosofisk Klasse. 24de Oktober. 



(Formand : J o h. S t o r m). 



1. S. Bugge belyste et hidtil nforklaret Sted i Eddadigtet 

 Gripisspå, som man sædvanligvis har anseet for forvansket. 

 Bugge mente, at naar Valkyrjen sagdes at sove „brynjeklædt 

 efter Helges Død", skulde det oversættes „brynjeklædt efter at 

 have dræbt den fredhellige" d. e. den af Odin fredlyste Mand 

 (Hjalmgunnar). Derefter pegte han paa den mærkelige Lighed 

 mellem Volsungesagnets Oter, hvis Skind flaaes og derpaa fyldes 

 med Guid, og det græske Sagn om det „gyldne Skind", som 

 ifølge senere Mythologer blev flaaet og fyldt med Guid; han 

 mente, at det gyldne Skind under lndflydelse af en bekjendt 

 germanisk Retssædvane var blevet til det med Guid fyldte Skind. 



2. Schjøtt drøftede Spørgsmaalet om de græske Trierers 

 Indretning, hvorom mange Forklaringer var givne. Han mente, 



