17 



at Spørgsmaalet om Aarernes Placering var i flere Henseender 

 løst praktisk ved den af ham foranstaltede Prøve, hvoraf han 

 fremviste Fotografi. Han dvælede derefter ved Sammenhængen 

 mellem den nye Roningsmaade og den atheniske Forfatnings- 

 historie (Naukrarierne). 



Fællesmøde. 7de November. 



(Præses : M o h n). 



1. Chr. Geelmuyden meddelte endel Iagttagelser over 

 Sukkerarter, som han havde fundet i Urin fra Børn. der led af 

 Sukkersyge, og gav som Indledning til disse Meddelelser en 

 kort Oversigt over vor nuværende Viden om Sukkersygens 

 Væsen. 



2. W i Ile refererede en Afhandling af Amanuensis R. E. 

 Fridtz „Undersøgelser over Floraen paa Kysten af Lister og 

 Mandals Amt" og gjorde i Sammenhæng hermed opmærksom 

 paa den videnskabelige Betydning af saadanne omhyggelige 

 plantegeografiske Bearbeidelser af enkelte Amter. Han fremholdt 

 som et fremtidigt Maal for de plantegeografiske Undersøgelser 

 at søge at kartlægge de enkelte Plantearters Udbredelse over 

 det hele Land, saaledes som Forstmester J. M. Norman har 

 gjort for det nordlige Norges Vedkommende. Der forevistes 

 enkelte af de Karter over Planteudbredelsen i det nordlige Norge, 

 som er udarbeidede af Forstmester Norman og af denne som 

 Gave overgivet til Universitetets botaniske Museum. 



3. S. Bugge fortsatte sin Forklaring af ældgamle norske 

 Stedsnavne, idet han hævdede, at sir i Utsire, Sira, Siredal, 

 Sirin er et gammelt Genitiv (oprindelig sivis) af oldn. sær 

 (Sjø), saa at Siri betyder „Øen i Havet", Sira „ Elven ved 

 Søen" o. s. v. Han gjorde opmærksom paa, at vore ældste 

 Stedsnavne stadig viser sig at være af norsk (nordisk) Oprindelse, 

 ikke keltisk eller finsk, som mange tidligere mente. 



4. Axel Thue fremlagde til Trykning: „Et Par Antyd- 

 ninger til en taltheoretisk Methode". 



