1904] FATTIGV.S STILLING TIL SINDSSYGEPLEIEN (1537 — 1851). 7 



og i England fik man omkring aarhundredeskiftet strenge lov- 

 bestemmelser og andre forholdsregler mod betleri 1 . 



Omtrent paa samme tid opkom ogsaa i de norske byer 

 fattighuse, der var stiftelser, funderede ved gaver og underholdte 

 ved almisser og tilskud af byens fattigvæsen. 



Fattighusene, der tildels ogsaa benævntes „hospitaler", stod 

 under opsyn af byens øvrighed og sogneprest og optog mænd 

 og kvinder, der paa grund af vanførhed, sygelighed eller alder- 

 domssvaghed ikke formaaede at ernære sig ved eget arbeide. 



Paa landet, og tildels i byerne, tolereredes helt ned til hen- 

 imod vor tid enkelte former af konventionelt betleri. Mest be- 

 kjendt af disse tigger-skikke er den at „busta", som bestod deri, 

 at en nygift mand eller kone (bustemann, eller bustekona) gik 

 omkring og tiggede sammen gaver, navnlig sædekorn 2 . 



Det var først under Christian I Vs regjering, at der kom mere 

 fart i bevægelsen for betleriets bekjæmpelse. I kirkeordinantsen 

 af 1607 bestemtes, at meget gamle eller vanføre fattige af byens 

 øvrighed skal gives tegn, som de skal hefte paa sine klæder, 

 for at folk skal kunne se, at det er dem tilladt at betle. 



Disse fattige blev stiltede under „stodderfogder", som skulde 

 følge dem, hvor almisse uddeltes, og passe paa, at de opførte 

 sig ordentlig. Stodderfogderne skulde ogsaa føre opsigt med, at 

 ingen uden tilladelse betlede, særlig at ingen fremmede tiggere 

 kom til byen og betlede uden speciel tilladelse af borgermesteren. 

 Paatraf de en person, der uden tilladelse betlede, skulde de bringe 

 ham til „spindehuset". 



Efterhaanden blev der ogsaa oprettet saadanne anstalter i 

 flere norske byer. I 1639 fandtes i Trondhjem et saakaldt 

 „Børnehus" 3 , som egentlig var bestemt til at være opfostrings- 

 hus for fattige børn, men som ogsaa benyttedes til deri at ind- 



1 Se P. F. Bas sø e i „Motiveret Udkast til almind. Lov om Fattigvæ- 

 senet i Kjøbstæderne og paa Landet, udarb. af den dertil ved Resol. 

 16de Febr. 1843 naad. udnævnte Commission. Drammen 1844". 



2 Se: Hans Ross: „Norsk Ordbog", artikkel „Bustad", L. Daae: 

 „Norske Bygdesagn" (1870) „Bustemanden" side 55 og A. E. Erichsen: 

 „Stavangers retsprotokoller 1617 — 1683 i uddrag" side 302. 



3 Fundats af 3. Febr. 1639. 



