4 P. A. øyen. [Nb. 10. 



mindre regelmæssige mellemrum. Dertil kom saa de paa sine 

 steder saa meget frygtede bræsjøkatastrofer. 



Men foruden disse i egentlig forstand glaciologiske fæno- 

 mener er der ogsaa en hel række andre, der staar i en ganske 

 nær om end mere eller mindre indirekte forbindelse med de 

 klimatologiske forhold og ligeledes viser forandringer af mere 

 periodisk art. Som saadanne kan nævnes elves og floders vand- 

 føring og isbelægning, indsøers vandstand og isbelæg, polar- 

 strømmenes drivismængde, fjeldegnes snedække, ja til og med 

 fænomener af mere nationaløkonomisk art, som vinhøstens ind- 

 træden og kornprisernes stilling paa verdensmarkedet. 



Det mere indgaaende studium saavel af enkelte meteoro- 

 logiske elementers forandring som af de netop ovenfor omtalte 

 fænomener har imidlertid vist, at den periodiske tilbagevenden 

 af forandringernes enkelte faser ikke er saa helt uregelmæssig 

 som tidligere antaget. Her er det især to mænd, som har gaaet 

 i spidsen, Briickner og Richter. For besvarelsen af det 

 spørgsmaal, som ved nærværende anledning foreligger, om perio- 

 dicitetens beskaffenhed ved den egentlige bræoscillation, har den 

 sidstnævnte forskers arbeide været banebrydende. Og en hel 

 række forskere har paa dette omraade ydet værdifulde bidrag. 

 I den hensigt at fremme disse undersøgelser samt bidrage til, at 

 arbeidet blev mere ensartet udført og resultaterne mere syste- 

 matisk sammenføiet, blev der i 1894 stiftet en international 

 brækommission. Værdifulde bidrag er ogsaa tilflydt denne fra 

 vort land, idet Den norske turistforening nu for fjerde gang har 

 bevilget et aarligt bidrag til bræmaaling. 



Det internationale bræstudium har allerede givet flere inter- 

 essante resultater med hensyn til opfatningen af isbræernes oscil- 

 lation. Det kan nok hænde, at man til sine tider har søgt, 

 og virkelig ogsaa ment, at kunne fastsætte saavel de enkelte 

 perioders som de enkelte fasers længde med en mathematisk 

 nøiagtighed, som man ikke kan gjøre regning paa lige over for 

 et fænomen af foreliggende karakter, ialfald ikke med vort nu- 

 værende kjendskab til forholdene. Men flere hovedtræk synes 

 dog nu kjendt. Saaledes har man en veksling af perioder, 



