1904.] NOGLE BEMÆRKNINGER OM KLTMATFORANDRING. 



samme strandlinjes høide paa Romerike til ca. 240 m. o. h., 

 hvorved altsaa stigningen videre mod nord skulde være bevist. 

 Hvor langt brækanten under denne periode rykkede tilbage, ved 

 vi ikke, men langs strandkanterne vokste i det trondhjemske 

 Dryas octopetala og Salix reticulata. Paa havbunden ind 

 over den nuværende Romeriksslette levede en mi/tilus-ia.undL, 

 og det samme ler er det vistnok, som er fundet flere steder 

 under moræneafleiringer og fluvioglaciale dannelser mellem Dal 

 station i nord og Jesseim station i syd. 



De her nævnte moræneafleiringer og fluvioglaciale afsæt- 

 ninger maa tilhøre den følgende tid, som jeg har benævnt den 

 neoglaciale. Det neoglaciale trin er igjen udpræget dicho- 

 tomt. Klimatamplituden kjender vi heller ikke fra denne tid; 

 men over den nuværende Romeriksslette levede paa havbunden 

 Portlandia arctica, en egte descendent af den samme art, som 

 vi kjender fra vort lands raglaciale periode. Paa Romerikes 

 sletter laa paa denne tid strandlinjen ca. 200 m. o. h. 



Nu sker igjen et omslag i klimatet, og det kunde være 

 interessant nok at følge klimatoscillationen videre under vort 

 lands neoarktiske (dalbræernes), boreoarktiske (fjelddalbræer- 

 nes) og boreale (fjeldsøbræernes) perioder, men tiden er for 

 knap. 



Vi stanser dog et øieblik i den atlantiske periode, da 

 Tapes decussatus levede langs vor sydlige kyst i sin blom- 

 stringstid, medens landet her inde i Kristianiadalen laa ca. 45 m. 

 lavere end nu og paa vort lands sydvestlige kyst 11 — 15 m., 

 medens her vort ældste stenaldersfolk holdt sine maaltider paa 

 østers, hjerteskjæl, knæskjæl og strandsnegl, som de jæderske 

 skaldynger viser. Store ekeskove vokste rundt Kristiania- 

 fjordens indre del og furu over en stor del af Hardanger- 

 vidden og over den nuværende birkegrænse. Bræerne tråk 

 sig tilbage fra vort høifjeld; muligens dele af Jostedalsbræen 

 blev tilbage. Under denne tid begyndte i de høitliggende fjeld- 

 dale dannelsen af et muldlag og fortsatte under den følgende 

 tørre, neobo reale tid. Derpaa fulgte igjen en mere kold og 

 fugtig periode, den neoatlan tiske, med bræfremstød og erosion 



