1904.] OM ANTHROPOL. UNDERS. AF NORGES BEFOLKN. 5 



sprog, ogsaa maatte staa i et fysisk slægtskabsforhold, og at 

 folk med samme eller nærstaaende kultur og samme nationa- 

 Ktetsfølelse ogsaa maatte frembyde de 'samme eller ligeartede 

 somatiske egenskaber. Vel vidste man, at der i aartusinders 

 forløb havde skeet blandinger mellem folk, der var vandret ind 

 eller bode lige ved, men dog troede man at kunne opstille for- 

 skjellige slags typer, uagtet kjendskabet ofte var baseret paa 

 relativt faa iagtta geiser. Men nu tildags er baade sprogforskerne 

 og anthropologerne enige i, at sprogslægtskabet ikke behøver at 

 betyde fysisk eller blodsslægtskab. Saaledes viser historien, 

 at sproget kan overføres af en herskende stamme paa aldeles 

 fremmede, undertvungne folk. Men selv i nutiden under den 

 fredelige samfærdsel kan det ene sprog fortrænge det andet, 

 f. eks. i Nordamerika. Derfor kan man ikke opstille inddelingen 

 af folkeslagene kun efter sproglige hensyn, omend disse kan 

 danne et vigtigt moment, der maa tåges med i betragtning. 



Det gjælder imidlertid først at blive klar over begreberne 

 nation, folk og race. Ved ordet nation betegnes den be- 

 folkning, der politisk hører sammen, ved folk tænkes mest paa 

 det fælles sprog eller tungemaal, medens ved race de fælles 

 fysisk-anthropologiske kjendemærker er det afgjørende. Ligesom 

 de tyske anthropologer ikke spørger efter, hvad der karakteri- 

 serer Germaner, Slaver og Kelter, men hvorledes de vigtigste 

 anthropologiske kjendemærker er udbredt regionært i det tyske 

 rige, saaledes maa vi for Norges vedkommende undersøge, 

 hvilke fysisk-anthropologiske eiendommeligheder der karakteri- 

 serer befolkningen i de forskjellige, naturligt afgrænsede lands- 

 dele. Først ved at have samlet iagttagelser herover fra det hele 

 land kan man vinde tilstrækkeligt videnskabeligt grundlag til 

 karakteristik af Norges befolkning nu for tiden. 



Til de vigtigste anthropologiske karakterer hører legems- 

 høiden (staahøide), hodets form samt haarets og øinenes 

 farve. Disse tre hovedkarakterer maa da fremstilles karto- 

 grafisk i sin procentiske udbredning, hvilket man saa smukt 

 finder udført i det nylig af Retzius og Fiirst udgivne værk 1 . 



1 G. Retzius u. C. M. F ii r s t, Anthropologia Suecica. Stockh. 190|. 



