27 



Overhoved er det ganske mærkeligt, hvorledes vi under vore 

 historiske Undersøgelser næsten overalt, og om hvilkensomhelst 

 Gjenstand de end dreier sig, maa gaa tilbage til Ægypten for 

 at komme saa nær op til Kilden som muligt. De fleste Spirer 

 til vor Kultur er voxet op paa ægyptisk Grund, — om tillige 

 nogle af dem samtidig eller endog tidligere er skudt op i Eufrat- 

 dalen, er os i denne Forbindelse af mindre Vigtighed, da det vel 

 er over Ægypten, som historisk og geografisk laa Grækenland 

 nærmere, vi har modtaget dem for siden at kultivere dem videre. 

 I det gamle Ægypten ser vi Bogstavskriften i dens Oprindelse og 

 Udvikling fra Billeder til Lydtegn og Bogstaver. Der kjendtes 

 Sjælens Udødelighed, Belønning og Straf i det hinsidige Liv for 

 hvad godt eller ondt Mennesket havde gjort her paa Jorden. 

 Der fandtes Moralbud, som i Indhold og Form minder om de 

 mosaiske ti Bud. Der hørtes religiøse Hymner og heroiske 

 Sange, der klinger som Forløbere for Davids Salmer og Homers 

 Iliade. Der fortaltes Eventyr, hvoraf enkelte Træk endnu den 

 Dag idag lever paa Folkets Læber i Norges Land. Der prakti- 

 seredes en Lægekunst, hvoraf Forskrifter ordret gjenfindes i den 

 salernitanske Skoles latinske Vers eller i Lægebøger, der endnu 

 i vor Tid trykkes op igjen til Brug for Almuen i England. Ja, 

 der kan ikke skrives en Husdyravlens Historie eller en Bog om 

 Ølbrygning og Øldrikning uden at begynde med Ægypten. Oven- 

 for har vi seet — og det kan nu ikke længere forundre os — 

 at Eremit- og Klostervæsenet, som gjennem Middelalderen og 

 endnu i vore Dage florerer saa stærkt i det katholske Europa, 

 egentlig har sin Vugge i Nildalen. Thi hvad finder vi ikke i 

 dette Undrenes og Mysteriernes Land? 



4. Generalsekretæren fremlagde de siden sidste Møde 

 trykte Afhandlinger i Selskabets Skrifter. 



5. Eitrem fremlagde til Trykning en Afhandling: „Kleobis 

 und Biton". Skal trykkes i Selskabets Forhandlinger for 1905 

 som No. 1. 



