10 P. o. schjøtt [No. 5 



En saadan marschkolonne vilde medføre en belastning av 

 ca. 90 md. pr. skib, hvad der ikke er utænkelig. Til nærmere 

 forklaring herav kan oplyses, at vore pontoner, der er 7,85 m. 

 lange og 1,55 m. brede samt 0,81 m. dybe, rummer enkeltvis 

 16 md., men bærer sammenkoblet 60 md. pr. stk. 



Denne beregning staar og falder med den forutsætning, at bro- 

 ens bredde helt har været utnyttet. Har perserne f. eks. gjennem- 

 snitlig bare gaat 15 mand i bredden — omtrent svarende til deres 

 slagorden i flankestilling — saa vilde antallet indskrænkes til det 

 halve av forannævnte tal, og hvis de havde benyttet samme form 

 som nu foreskrevet i moderne reglementer — marschkolonne 

 med 4 og 50 m. avstand mellem hver bataljon (1000 md.) men 

 samme hastighet, vilde kun — likeledes bortseet fra uordener og 

 stansninger ca. 1,303,621 mand i nævnte tid ha passeret 



broen. 



Sammenligningsvis kan anføres, at for at passere en pon- 

 tonbro, vilde et tysk armékorps (35,000 komb.) med artilleri og 

 kavaleri, men uten træn (ogsaa uten bagagetræn), trænge ca. 7 

 timer under gunstige omstændigheter og efter gjeldende regler 

 for saadan passage. Regner man 2 1 / 2 korps pr. døgn — 

 særdeles gunstig — vilde paa 7 døgn komme over 17 korps 

 d. e. 595,000 mand, 34,000 heste, 2448 kanoner og endel syke- 

 vogne o. lign. Kunde man marschere med 31 mands-pelotons 

 front og uten forøkelse av avstandene — altsaa saaledes som 

 forutsat for persernes vedkommende — saa vilde et tysk armé- 

 korps bare trænge 3 / 4 time om dagen og l 1 / 2 om natten: altsaa 

 gjennemsnitlig 1V 8 time. Pr. døgn kunde saaledes gaa over 19 

 armékorps og i 7 døgn 133 korps d. e. 4,655,000 mand, 272,000 

 heste og 19,584 kanoner. Skulde trænet følge med i samme 

 kolonne, maatte disse tal reduceres til omtrent det halve. 



Det kan saaledes fysisk seet ikke betragtes som en umu- 

 lighet, at 1,700,000 persere med 80,000 heste har gaaet over 

 Hellespont i 7 døgn, men hvorledes man har faaet saa store 

 masser frem i passende tid til overgangen og hvorledes man 

 med datidens transportmidler har kunnet forpleie dem, vil stille 

 sig som en gaade. 



