1914] OM LEGEMSVÆXTEN, SÆRLIG HOS NORDBOERNE 7 



og usikre beregninger. Der har utvivlsomt ogsaa i den tids- 

 periode levet folkestammer af meget forskjellig legemshøide paa 

 de forskjellige steder. Fra Mellemeuropa har man saaledes ske- 

 letfund, der skulde pege paa en høide ilive paa 165 — 166 cm. 

 Fundene i Gro-Magnon endog paa 175 cm. 1 . 



II. Legemshøiden hos forskjellige folk. 



Ganske urokkelig synes dog ingenlunde det her nævnte lige- 

 vægtsforhold at være. Tvertimod under en langvarig paavirkning 

 af forandrede livsvilkaar kan legemshøiden indenfor visse grænser 

 blive noget vexlende til de forskjellige tider. Der finder en 

 bølgegang sted i folkets legemlige udvikling, — opadgaaende 

 eller nedadgaaende eiter omstændighederne. En tanke, som for- 

 fatteren ogsaa tidligere har fremholdt 2 som sandsynlig. 



Længe vedvarende almindelig nød og elendighed, uaar, her- 

 jende krige, farsoter o. lign. vil saaledes bidrage ikke blot til at 

 formindske befolkningens talrighed paa et givet sted, men ogsaa 

 lidt efter lidt til at gjøre legemshøiden mindre. Omvendt vil igjen 

 en lang periode af gode livsvilkaar efterhaanden frembringe en 

 opgang i saa henseende 3 . Dette sidste har saaledes utvivlsomt 

 fundet sted i de nordiske lande i de senere decennier, hvorom 

 mere nedenfor. 



Den samlede menneskeheds gjennemsnitshøide har 

 Topinard — usikkert nok — sat til ca. 165 cm. 4 . De forelig- 

 gende opgaver over de enkelte folkeslags middellængde er oftere 

 temmelig afvigende, ligesom spørgsmaalet selvfølgelig i det hele 

 ikke er let at udrede paa grund af de mange vanskelige og ind- 



1 Se professor G. Guldberg: „Anatomisk-antropologiske undersøgelser 

 af de lange extreraitetknokler for Norges befolkning i oldtid og mid- 

 delalder". — Kr.ania Videnskabsselskabs Skrifter. I. Mathem.-natur- 

 videnskab. Klasse. 1901. No. 2. S. 62. 



2 Se Kristiania Videnskabsselskabs Forhandlinger. 1899 o. a. st. 



3 Smlgn. fremstillingen herom hos Buschan 1. c. s. 46 fg. Dette samme 

 forhold kommer ogsaa igjen hos dyrene. Exempelvis nævnes hos B., 

 at unge giraffer, som var blevne fødte og opalede i Jardin d'acclimati- 

 sation i Paris, har vist sig at være noget større end vilde dyr af samme 

 alder. 



4 Buschan 1. c. s. 42. 



