1914] OM LEGEMSVÆXTEN, SÆRLIG HOS NORDBOERNE 11 



III. De gamle Germaneres høide. 



Naar man vil undersøge, hvor stor legemshøiden har været 

 hos de gamle Germanere i Tyskland, bliver det strax paafal- 

 dende at se, hvor enstemmig de senere romersk-græske forfat- 

 tere — fra Gæsar's tid af — i beundrende ordelag omtaler Ger- 

 manernes store legemsvæxt og vældige styrke. 



Cæsar, som i sin almindelighed omtaler Germanernes bety- 

 delige størrelse, roser særlig Sveberne, — bellicosissima gens, — 

 for deres tarvelige levesæt, deres mod og deres kraftige, høie 

 1 e g e m s b y g n i n g : m a g n i t u cl o c o r p o r u m i rn m a n i s 2 ! 



Tacitus fremkommer med lignende udtalelser: Germanerne 

 har store legemer, rødblondt haar, barske, blaa øine .... Dere s 

 born løber smudsige og nøgne om i hjemmene og voxer der op 

 til de legemer og til de lemmer, som vi beundrer 3 . 



Cheruskernes høvding Segestes var ingens visu 4 . 



Markomannerfyrsten Marbod (f ca. 35 e. Kr.) udmærkede 

 sig ligeledes ved sin anseelige høide. 



Den senere hersker i Italien Rugieren Odoaker (f 493) skil- 

 dres ogsaa som en meget høi mand 5 . 



Chaukemes kraftige ungdom, talrig i mængde og vældig 

 af legemsbygning, maatte med sine høvdinger i spidsen alle bøie 

 hovedet for vor hærfører, Tiber, minder den gamle rytteranfører 

 Vellejus Paterculus 6 smigrende om. Hvilke heltegjerninger ut- 

 førte vi ikke under din ledelse, o Imperator! 



A la manner nes høide og kraft og ikke mindre deres 

 store frugtbarhed priser historikeren Ammianus Marcellinus 7 

 — 4. aarh. — i stærke ordelag. Det er ganske forbausende^ 



1 De bello Gallico. 1. bog; kap. 39. 

 - L. c. 4. b.; kap. 1. 



3 Germania. Kap. 4; 19. „Magna corpora — oculi truces et coerulei. — 

 comæ rutilæ". 



4 Tacitus: Annalerne; I; 58. 



5 Uddrag af en ukjendt forfatter. Tilføiede som tillæg til Osiander's 

 oversættelse af Ammian. 



6 Historia Romana. II; 106. Hahns udg. Leipzig 1876. 



7 28. bog; 5. kap. Eyssenharfs udgave. Berlin 1871. 



