24 A. L. FAYE [No. 6 



Sténalderen. 



Fra sténalderen er der i det hele ikke saamange skelet- 

 fund, som man nærmest skolde have ventet efter de mange be- 

 gravelsessteder og bopladse, som efterhaanden er blevne paa- 

 viste. I Norge 1 er der i Hurum fundet skeletrester fra et par in- 

 divider, hvis høide professor G. Guldberg sætter til 164 cm. 2 . I 

 de to andre nordiske lande er derimod fundet flere skeletter, om 

 just ikke mange nok til, at man med videre sikkerhed tør fra 

 dem slutte til, hvor høie menneskene gjennemsnitlig har været 

 her i denne tid. 



I Danmark har man efter længden af 65, antagelig mand- 

 lige skeletter og 44 kvindelige bestemt vedkommendes høide 

 ilive til ca. 170 cm. hos de første' og 155 cm. hos de sidste 3 . 



Professor Furst i Lund, der nylig har omhandlet en del 

 gravfund fra sténalderen i Sverige 4 , nævner, at man i en grav 

 i Skaane fra denne tid fandt to skeletter, det ene af en mand, 

 med en antagelig høide af mindst 172 cm., — det andet af en 

 kvinde, som ilive mindst skulde have maalt 160 cm. 5 . 



I en „familiegrav" 6 i Vestergotland fra denne tid blev der 

 fundet skeletter af 10 mænd og 7 kvinder over 20 aar 7 . Stør- 

 relsen af deres laarben lod angivelig slutte til, at de havde til- 



1 L. c. Det førnævnte kranium er ganske godt bevaret. 



2 G. Guldberg: „Anatomisk-antropologiske undersøgelser af de lange 

 extremitetknogler fra Norges befolkning i oldtid og middelalder". Vi- 

 denskabsselsk.'s skrifter I. Matbem.-naturvidensk. klasse. 1901. Nr. 2. 



3 Professor H. A. Nielsen : „Yderligere Bidrag til Danmarks Stenalders- 

 folks Anthropologie". — Aarbøger for Nordisk Oldkyndighed og Historie. 

 Kbhvn. Række 3. B. 1. 1911. Efter Manouvriers tabeller. 



4 C. Furst: „Zur Kraniologie der Schwedischen Steinzeit". Kungl. Veten- 

 skapsakademiens Handlingar. Bd. 49. Nr. 1. Stockholm 1912. (Begge 

 kranier var brachycephale. Kraniekapaciteten er hos manden anslaaet 

 til 1670, hos kvinden til 1370). 



5 Furst J. c. p. 47. 



6 Af saadanne „familiegrave", der har været i brug i slægten igjennem 

 lange tider, findes der mange flere fra sténalderen end fra jerntiden. 

 Derfor har man ogsaa fundet mange flere barneskeletter fra hin ældste 

 tid end fra en senere. (Furst 1. c. s. 49). 



7 L. c. s. 30 fg. Beregningsmaaden af høiden er imidlertid ikke anført 

 i noget af disse tilfælde. 



I det hele var alle kranier veldannede ; hos flere af de sidstnævnte 

 var der ogsaa en høi kapacitet — ca. 1650. 



