34 L. FAYE [No. 6 



I vor tid ser vi da igjen omvendt de ntvivlsomt gode virk- 

 ninger ai de gode yd re forhold, der nu i det hele saa længe har 

 hersket i Norge, igjennem en tiltagning af legemshøiden. 



Det er saaledes paatageligt nok, at Nordmændene — eiter 

 soldatermaalene at dømme — gjennemsnitlig maa være liltaget 

 2 til 3 centimeter i legemshøide i løbet af de sidste 20—30 

 aar. Medens middelhøiden af de tyve sydlige hatailloner endnu 

 i midten af 1880-aarene holdt sig omkring 169 cm. 1 for rekru- 

 ternes vedkommende, altsaa for 22 — 23-aars alderen, begynder 

 fra nu af i det hele en tydelig, om end selvfølgelig noget vexlende 

 stigning. Denne bevægelse stiller sig femaarsvis saaledes: 



Aar 



1880 2 



1885 



1890 



1895 



1900 



1905 



1910 



De saakaldte undermaalsmænd, o: fra denne tid mand- 

 skaber under 158 cm., er her ikke medtagne i beregningen, men 

 da antallet af dem gjennemgaaende er saa lidet — i 1910 3 kun 

 164, hvortil kommer nogle krøblinge, — har dette ingen betyd- 

 ning ligeoverfor det hele store resultat. Her sees ligeledes bort 

 fra, at høideforholdene i de forskjellige landsdele er meget for- 

 skjellige. 



For at vise bevægelsen inden en del af de enkelte udskriv- 

 ningsdistrikter kan nævnes : 



undersøkte 



Middelhøide 





Cm. 



11077 



169,00 



10 020 



169,00 



9 589 



169,60 



10 003 



170,00 



12 665 



171,26 



11 464 



170,68 



13 888 



171,13 



1 Se den officielle „Rekrateringsstatistik" ! 



2 I 1877 blev middelhøiden beregnet til 169.4 cm. hos 11304 mdskb. 



3 Den nye hærordning og nedsættelsen af lavmaalet, et forhold, der traadte 

 i kraft i 1911, vanskeliggjør i høi grad nogen sammenligning mellem 

 resultaterne for disse par sidste aar og dem fra de tidligere. 



