1914] 



OM LEGEMSVÆXTEN, SÆRLIG HOS NORDBOERNE 



35 



Den beregnede mi 



ddelhøide a 



rekruterne ^ 



i^ar i: 







1885 



1910 







Cm. 



Cm. 



Øste r dalens 



bataillon 



. . 169 



170.74 



V a 1 d e r s 



— 



. . 169 



170,56 



Kristiania 



— 



. . 168 



170,87 



Numedal 



— 



. . 169 



171,28 



Nedenæs 



— 



. . 169 



169,94 



Stavanger 



— 



. . 168 



170,88 



Hardanger 





. . 170 



170,91 



Bergens 



— 



. . 168 



170,45 



Sogn 



— 



. . 169 



171,35 



■ Nordmøre 1 



— 



. . 170 



172,37 



T ro ndh jerns 



— 



. . 170 



172,85 



Indherred 



— 



. . . 170 



171,35 



Af de nordlandske afdelinger, der er blevne opsatte i de 

 sidste aar, havde mandskaberne i Helgelands bataillon — 

 445 md. — i 1910 en middelhøide af 172,77 cm. 



I Nordlands bataillon — 865 md. — : 173,14 — den største 

 gjennemsnitslængde overhovedet i hele riget. 



I Tromsø bataillon — 709 md. — : 172,39. 



I Alten og Varanger kredskompanier, hvor de mange 

 Kvæner og Lapper trykkerhøidetallet ned, maalte mandskaberne, 

 henholdsvis 135 og 148 md., — gjennemsnitlig i 1910: 168,39 

 og 169,25 cm. 



For samtlige rekruter fra det hele land — 17 749 mand- 

 skaber — er den gjennemsnitiige høide i 1912 blevet beregnet 

 til 171,13 cm. — (204 undermaalsmænd). 



1 Med den store legemshøide følger for trondhjemske distrikters ved- 

 kommende i det hele ogsaa en meget stor værnepligtsdygtighed. 

 Se en indgaaende afhandling af brigadelæge Bryn: «Antropolo- 

 giske undersøgelser i Trøndelagen" (Norsk t.skrift for mili- 

 tærmedicin. 1914. 1. h. S. 1 fg.). „Bedst er forholdene", siger B., „i di- 

 strikter, som ligger ved søen, men hvor jordbruk dog er 

 hovednæringen. Daarligst er forholdene i og omkring hyerne"! 



