YNGVAR NIELSEN [No. 7 



som viser, at han havde havt en norsk Mentor og tilegnet sig 

 hans Ideer. Hvem af de to, der var den største Sangviniker, er 

 ellers vanskeligt at afgjøre. 



Allerede i Christian Frederiks første Kundgjørelse til det 

 norske Folk traadte noget Nyt, hidtil ukjendt for Dagen. Den 

 var udelukkende norsk, kun anlagt paa at tænde den norske Be- 

 geistring ved at minde om et Begreb, som nu for første Gang 

 kom officielt frem, om gamle Norges Sel vstæ ndighed. 

 Ad den Vei agtede Prinsen at styrke det norske Folks Hengiven- 

 hed for Kongehuset, og han mødtes der med Følelser og Stem- 

 ninger, som i Tiden holdt paa at arbeide sig op hos Folket. 

 Overfor disse stod han ikke som den fremmede. En lydhør 

 Natur, som han var, kunde han fra første Dag slaa ind i en ny 

 Tone, vidt forskjellig fra alle de Henvendelser, som tidligere var 

 udgaaet fra Kongehuset. Nu hørtes en ny Tale om Fædrelandet. 

 Navnet Danmark forekom overhovedet ikke. Der var nok en 

 Gjenlyd fra fordums Dage i Udtryk om Tvilli ngrigerne eller 

 Tvillingriget. Men over dem klang Talen om Norge. Ved 

 den skulde Folket knyttes til Kongehuset. 



Christian Frederik havde aldrig før seet Norge. For at ind- 

 hente, hvad der i denne Henseende var forsømt, gav han sig 

 hurtig ud paa Reiser i Landet og drog i Juli gjennem Kyst- 

 landet paa Christianiafjordens Vestside. Det skulde der have 

 ligget nær at aflægge Besøg paa Jarlsberg hos Grev Wedel. 

 Men da dettes slotsmæssige Bygning netop paa den Tid blev 

 underkastet en omfattende Reparation, kunde det neppe være 

 muligt at modtage Prinsen der, og saaledes mødtes de to i det 

 nærliggende Tønsberg, hvor de kunde udveksle Meninger om 

 den Situation, som i Øieblikket var forhaanden. Landets eneste 

 Lensgreve indtog i Datidens Norge en Stilling, hvortil Eftertiden 

 intet Sidestykke kjender, og personlig var Grev Herman Wedel 

 Jarlsberg vel kjendt som den, som var misfornøiet med det ene- 

 vældige Styre, og som gjennem en Forening med Sverige havde 

 ønsket at kunne opnaa en fri Forfatning for sit Land. Ved sit 

 opofrende Arbeide for at afhjælpe Landets Kornmangel og ved 

 sin Deltagelse i Regjeringskommissionen, ved sin Andel i Stif- 



