66 



formler kunde gjøre sig bygdeskik gjældende. De islandske 

 breve er dannet efter norsk mønster, men har ogsaa adskillig 

 som særpræger dem som islandske. 



3. Til trykning fremlagdes: 



M. Nygaard. Optegnelser til norrøn syntax. (Fremlagt 

 av Olsen). — Vil bli trykt i den hist.-filos. klasses Skrifter 

 for 1915. 



Magnus Olsen. Hedenske kultminder i norske steds- 

 navne. I. — Trykt i den hist.-filos. klasses Skrifter for 1914 som 

 no. 4. 



M. Hægstad. Vestnorske maalføre fyre 1350. II. Sud- 

 vestlandsk. — Av dette arbeide er Iste avsnit trykt i den 

 hist.-filos. klasses Skrifter for 1914 som no. 5. 



Matematisk-naturvidenskabelig klasse. 29de mai. 



(Formand : Steen. Sekretær: H. H. Gran). 



(Tilstede : Faye, H. Goldschmidt, H. H. Gran, Holtsmark, Johannessen, 

 Mjøen, Steen, Størmer, Vegard, R. Vogt, Winge). 



1. H. H. Gran holdt et foredrag: Arvelighetsforhold hos 

 Primula- arter. Han refererte Batesons og Gregorys under- 

 søkelser over den kinesiske primula. De to typer, den kortgriflede 

 og den langgriflede, som forekommer hos de fleste Primula-arter, 

 og som i naturen findes i like stor mængde, følger efter disse 

 undersøkelser Mendels lov, saaledes at den kortgriflede type 

 dominerer over den langgriflede, som er homozygotisk, medens 

 den kortgriflede er heterozygotisk. 



Ved foredragsholderens egne forsøk med aurikler hadde det 

 vist sig at arvelighetsforholdene i det hele forholdt sig paa samme 

 maate ; men i et enkelt tilfælde var der ved krydsning mellem 

 en kortgriflet og en langgriflet form opstaat en række planter 

 med baade støvdragere og ar oppe i kronens svelg, altsaa en 

 slags kombination av de to normale typer. 



Til foredraget knyttet sig en diskussion mellem Mjøen og 

 foredragsholderen. 



