man nu disse 3 forhold, vinder man et rimelig grundlag for 

 Snorres uttalelse: Ved hedendommens slutning var horg og 

 (privat) prestinde (for Frøi) fast sammenknyttet, -- altsaa noget 

 ganske andet end at horgen skulde ha været en helligdom ute- 

 lukkende for gudinder. 



I tilslutning til foredraget fremholdt Winge at den av 

 foredragsholderea omtalte private gudsdyrkelse i Norge var en 

 sidste rest av Nerthus-dyrkelsen, der var en form for matriarkat- 

 samfunds dyrkelse av den frugtbare jord. Omdannelsen til den 

 mandlige guddom Njord betegnet patriarkatets seirrike kamp 

 mot avunkulatet; men den gamle gudsdyrkelses spor holdt 

 sig langt ned i tiden. Knæsætningen var en sidste rest av en 

 couvadeskik, og navngivningen viste jo ogsaa spor. av gamle 

 matriarkatskikke. 



5. Til trykning fremlagdes: 



Amund B. Larsen. Om overgangsmaalene mellem øst- 

 og vestnorsk. — Trykt i selskapets Forhandlinger for 1914 

 som no. 8. 



Kristian B.-R. Aars. Religion og værditro. Bidrag til 

 læren om værdierne. — Vil bli trykt i den hist.-filos. klasses 

 Skrifter for 1915. 



Fællesmøte. 6te november. 



(Præses: Mohn, Generalsekretær: Johannessen). 



(Tilstede: Aall, Aaser, Brandrud, Broch, A. W. Brøgger, W. C. Brøgger, 

 E. Bull, Trampe Bødtker, Collett, Cranner, Dahl, Falk, Gade, H. Chr. Geel- 

 muyden, H. Goldschmidt. V.M.Goldschmidt, H. H. Gran, Guldherg, Hambro, 

 Holth, Isaachsen, Johannessen, Johnsen, A. Kjær, Koht, Kolsrud, Marstrander, 

 Mohn, Morgenstierne, Y. Nielsen, Olsen, Palmstrøm, Pettersen, Bæder, 

 Schencke, O. E. Schiøtz, Schreiner, Schroeter, Sebelien, Steen, Sylow, 

 Torp, Winge, Øyen). 



1. A. W. B r ø g g e r holdt et foredrag : Sigurd Jorsalfarers 

 grav i Oslo domkirke. I Universitetets oldsaksamling opbe- 

 vares en hjerneskalle med den tradition, at den skulde være 

 Sigurd Jorsalfarers. Den er i 1867 overdrat museet fra National- 

 museet i Kjøbenhavn, hvortil den var kommet omkring 1840 fra 



