18 YNGVAR NIELSEN [No. 1 



visselig gjort stor Virkning. Naar Blom talte om Hierarkerne, 

 saa havde han nok gode Grunde for sig. Ligesom disse havde 

 ogsaa Amtmændene som de andre civile Embedsmænd faaet 

 Paalæg om at foregaa Folket med et følgeværdigt Exempel paa 

 Fædrelandskjærlighed og at drage Omsorg for en god og for- 

 nuftig Stemnings Udbredelse. Om Valgenes Udfald og de Stem- 

 ninger, som derved kom tilorde, vidner de afgivne Adresser og 

 Fuldmagter fra Menighederne, hvis Forfattere for en aldeles 

 overveiende Del er Præster. Amts- og Byadresserne kan mere 

 stamme fra civile Embedsmænd, særlig Amtmænd, medens de 

 militære Adresser er skrevet av høiere Officerer. Den geistlige 

 Veltalenhed er her den mest svulmende og anvender de fleste 

 Ord. Dog er der heller ikke faa, som mere forholder sig nøg- 

 ternt refererende. Amtmændene er i Regelen mere nøgterne, og 

 fremfor alt viser Officererne en virkelig Takt ved at vælge 

 maadeholdne Udtryk om Prinsen, en Takt, som virkelig gjør 

 dem Ære og viser, at de i Regelen har kjendt sin Stilling paa 

 dette for dem nye Felt. 



Af en særegen Interesse er det her at følge de mere be- 

 kjendte Mænds Stemmegivning og Motivering af deres Holdning. 

 Om vi end ikke har dem alle, saa er der dog Anledning til at 

 følge mange af dem eiter Underskrifterne paa de indgivne Adresser. 

 For dette Valg er der saaledes aabnet en ellers savnet Adgang 

 til at blive kjendt med Urvælgernes Stemmegivning. Størst 

 Interesse knytter sig til Navnet Christian Magnus Falsen, som 

 findes under Adressen fra Aas paa Follo, hvor han den Gang 

 var Sorenskriver, den første Menighedsadresse (af 25de Februar), 

 som forekommer i den trykte Samling af saadanne, som senere blev 

 udgivet paa offentlig Foranstaltning. Falsen havde ikke været 

 tilstede i Notabelmødet 16de Februar; men efter den Stilling, han 

 indtog under de paafølgende Begivenheder, maa der ligefuldt 

 lægges stor Vægt paa de Udtryk, som ved denne Leilighed kom 

 til Anvendelse. Selv om Adressens Ordlyd var formet af Sogne- 

 præsten, Lange, har ikke den tilkommende Grundlovs Fader 

 blindt sluttet sig til denne, og Ordene staar mindst med samme 



