1915] VINCENTS LUNGES DRAP I TRONDHJEM 3. JANUAR 1536 5 



feldternes familie 1 . Arilds far hadde været norsk lensmand, 

 først i Trondhjem (fra 1537), senere i Bergen, hvor Arild selv 

 blev født og tilbragte sine første barndomsaar. 



De nyere historikere har med fuld ret forkastet traditionen i 

 den form Huitfeldt og Krag har meddelt den. Paludan-Muller, 

 som i sit verk om „Grevens Feide" (1854) utførlig dvæler ved 

 disse begivenheter, uttaler tvertimot den formodning, at der blandt 

 erkebispens omgivelser i byen Trondhjem har været mænd, som 

 av misnøie med hans ubestemte og tvetydige holdning og av had 

 til Vincents Lunge og Danmark har egget almuen til oprør for 

 derved at rive erkebispen med sig og tvinge ham ind i en av- 

 gjort fiendtlig stilling til kong Kristian 2 . R. Keyser fremstiller 

 begivenheterne paa grundlag av de før nævnte samtidige kilder; 

 han tillægger almuens optræden en ganske selvstændig karakter 

 og lar det staa hen som uavgjort, hvor meget eller hvor litet 

 erkebiskop Olav egentlig har gjort for at fremkalde bevægelsen; 

 dog helder Keyser bestemt til den opfatning, at erkebispen ikke 

 har tat initiativet, men tvertimot først har lat sig rive med, da 

 bevægelsen ikke længere var til at stanse 3 . Øverland holder sig 

 til Hans Refs snaue beretning, som han søker at forlike med 

 Huitfeldts, og anser den trondhjemske almues mere utførlige 

 fremstilling av saken for „mindst paalidelig" 4 . Endelig har 

 Yngv. Nielsen i den store nye Norges historie git en kortfattet 

 fremstilling av begivenheterne, hvor han, likesom Keyser, eller 

 snarest endnu bestemtere end denne, lar almuens holdning være 

 den avgjørende. „Almuen", siger Yngv. Nielsen, „kom under 

 burspraaket i ophidselse og negtet at bøie sig for raadsherrerne. 

 Erkebiskop Olav fulgte med, og det kom til vilde optrin, hvor- 

 under Vincents Lunge blev dræbt" 5 . 



Ingen av de nævnte historikere har været opmerksom paa, 

 at der er levnet et hittil utrykt dokument, som sætter os istand 



1 Hist. Tidsskr. I, 3, s. 338. 



2 Grevens Feide II, s. 261. 



3 R. Keyser, Den norske Kirke under Katholicismen II, s. 785-93. 



4 Øverland, lllustreret Norges Historie V, s. 404 f. 



5 Norges Historie IV, 1, s. 6. 



