12 OSCAR ALBERT JOHNSEN [No. 2 1915] 



norsk herredømme ; kirkens forskjellige brøst bøtes, en skole op- 

 rettes ved hver domkirke o. s. v. Hvis dette ikke sker, vil Norge 

 synke ned til at bli en del av Danmarks rike: et regnum 

 hereditario jure spectabit ad regnum Dacie 1 . 



Det er slike tanker, som har bevæget erkebispen og den 

 kreds, som samlet sig om ham. Det har været en kreds av 

 indfødte nordmænd, gode katoliker og varme patrioter, som i 

 Vincents Lunges og de søndenfjeldske riksraaders egenmægtige 

 valg av Kristian III har seet ikke alene en uregelmæssighet og 

 et overgrep, men et grovt forræderi baade mot kirkens og Norges 

 sak. Til denne deres opfatning svarer den voldsomhet, hvormed 

 de optræder, og betegnelsen forrædere for motstandere, som to 

 gange anføres i Jens Olsons brev. 



Begivenheterne i Trondhjem den 3. januar 1536 har saaledes 

 ikke den tilfældige karakter, historikerne har villet tillægge dem; 

 det er ikke almuen, som fører an og fremtvinger drapet paa 

 Vincents Lunge; men dette var besluttet av aktionspartiet i Trond- 

 hjem, hvis leder erkebispen var, vedtat paa et almindelig møte 

 av kanniker og trondhjemsborgere og fuldbyrdet i henhold til 

 denne beslutning, saaledes som allerede Frostatings almues brev 

 av 7. januar 1536 oplyser. Erkebispen kan ikke fritages for 

 hovedansvaret for drapet, og de av vore historikere, som allerede 

 før har hævdet dette, L. Daae 2 , J. E. Sårs 3 og G. Storm 4 , faar 

 sin opfatning bekræftet ved oplysningerne i Jens Olsons brev. 

 Til gjengjæld bør det frem hæves sterkere end skeet, at erkebispen 

 og hans tilhængere, efter alt at dømme, mindre lededes av per- 

 sonlige motiver end av ønsket om at redde den katolske kirke 

 og landets selvstændighet. 



1 D. N. X, no. 672, 673 og 674. 



2 Hist. Tidsskr. I, 3, s. 335 flg. 



3 Udsigt over den norske historie III, s. 283. 



4 Norges historie i Salm.'s Konversationslexikon XIII, s. 636. 



Trykt 2. juli 1915. 



