14 PAUL WINGE [No. 4 



forestillinger, og ogsaa den normale kan fælde domme, som ikke 

 er mindre forkjerte end den sindssyges vrangforestillinger. 



Men under sindslidelser — og blandt disse navnlig under 

 sindssygdomme — kan de nævnte psykiske funktionsforandringer 

 naa en større intensitet og varighed, end det er muligt, saalænge 

 sindets integritet er bevaret, og desuden indgaa med hverandre 

 i faste og varige, men mod virkeligheden stridende forestillings- 

 komplexer, som en normal kritik hurtig vilde sprænge. 



Som følge af disse forhold bliver under sindssygdommene 

 patientens hele personlighed forandret, og denne forandring kan 

 gaa saa langt, at han saa at sige kommer til at leve i en helt 

 uvirkelig forestillingsverden. 



Jeg finder ikke anledning til at gaa nærmere ind paa disse 

 emner, men maa til forstaaelse af det følgende sige nogle ord 

 om drifterne og deres forandringer under sindslidelser. 



Drifterne bevirker primære handlingsimpulser, men hos de 

 høiere dyr gjør disse sig ikke uden modstand gjældende, idet 

 der i umiddelbar tilslutning til handlingsimpulserne vækkes kon- 

 trastforestillinger, som forbyder iverksættelsen af handlingen, og 

 der foregaar nu i sindet den kamp, som vi kalder vilje: Ved 

 tæmning og dressur af dyret udvikles dets kontrastforestillinger, 

 og det er ikke vanskeligt at overbevise sig om, at vore husdyr 

 ikke blot kan handle med overlæg, men ogsaa under ledelse af 

 moral og ethik. 



Men allerede fra menneskets første fremtræden paa jorden 

 har dets mneme været rigere end noget andet dyrs, og ved 

 hundretusender af aars progenerativ raceforskyvning og under 

 stadig paavirkning af mægtige kulturimpulser har den efter- 

 haanden naaet den rigdom, som det intellektuelt og ethisk høit- 

 staaende menneske ved sin fødsel medbringer som sin dyreste 

 arv. Eftersom dette menneske voxer op i ren moralsk luft i 

 et velstyret samfund, strømmer der stadig ind paa dets sind en 

 mægtig intellektuel og ethisk paavirkning, som ikke blot er dres- 

 sur, men en personlighed skabende kraft. 



Alimentationsdriften leder sogningen efter næring. Detu- 

 mescentsdriften fjerner de efter alimentationsdriftens tilfreds- 



