24 PAUL WINGE [No. 4 



III. 



Om de ældste menneskeracers levesæt ved vi saagodtsom 

 intet. Det maa vel antages, at de fleste af dem har levet i 

 større og mindre flokke, alt eftersom tilgangen af næringsmidler 

 har været rigere eller fattigere. Paa sine steder har de maaske 

 ogsaa levet parvis. Paa et lidt senere udviklingstrin har vel 

 flokkene sluttet sig sammen til horder. De har søgt tilflugt i 

 driftlag og huler og skaffet sig ild ved at gnide træstykker mod 

 hinanden. De har kastet med stene og stokke paa sine fiender 

 (mennesker saavelsom dyr), og snart er de vel begyndt at ud T 

 vælge enkelte gjenstande som skikkede til kastevaaben eller 

 andet redskab. Allerede paa dette udviklingstrin har de vel 

 kjendt et blandet gebærde- og artikulationssprog og havt begreb 

 om liv og død. De har vidst, at stene hverken voxer eller vil- 

 kaarlig kan bevæge sig, at planten spirer, voxer, faar blade og 

 blomst, men at den ikke vilkaarlig kan forandre plads; og de 

 har ogsaa vidst, at det levende dyr vilkaarlig kan komme og 

 gaa, og maaske ogsaa at det er varmt, medens det livløse lig- 

 ger der ubevægeligt og koldt. At mennesket i saa henseende 

 forholder sig ganske som dyret, har de utvilsomt ogsaa forstaaet. 



Mennesket har neppe dengang havt forestilling om nogen 

 dybere kløft mellem dette selv og dyret. Hunden har formodent- 

 lig allerede dengang søgt ind i menneskets hule og er bleven 

 dets tro ledsager paa den første jagt. 



Menneskets daarlige udstyr med naturlige vaaben maa vel 

 have rnodvirket ved en stærk skyhedsreaktion, og da sproget var 

 naaet saavidt langt, at man kunde fortælle hinanden, at et 

 menneske, som man kanske kort forinden havde talt med, nu 

 laa der ubevægeligt og koldt, var allerede grundlaget for udvik- 

 lingen af tabuforestillinger givet. 



Den heromhandlede periode, som repræsenterer et overgangs- 

 stadium mellem dyrelivet og menneskelivet, er afsluttet i og med 

 iagtagelsen af exspirationsfænomenet og den paa denne iagtagelse 

 grundlagte animismes opkomst. 



