PAUL WINGE [No. 4 



fossil menneskeart allerede i diluvial lid levede i et koldt klima 

 lige op mod randen af den store indlandsis. Men at flere 

 menneskearter, spredte over store dele af den beboelige jord, i 

 primitiv tilstand skulde have havt samme fysiologiske gono- 

 chorisme, synes mig ganske uantageligt; og at opstille den hy- 

 pothese, at forskjellige arter med forskjellig fysiologisk gono- 

 chorisme og levende under høist ulige klimater med en ganske 

 forskjellig næringstilgang, fra dyrelivet skulde have medbragt 

 den samme form for det sexuelle samliv, forekommer mig fra 

 sexologisk standpunkt helt umuligt. Men har kjønslivet oprinde- 

 lig artet sig forskjelligt, maa dette forhold have havt virkninger 

 langt ned i den følgende tid. Med disse bemærkninger vil jeg 

 ikke have benegtet muligheden af, at en eller anden menneske- 

 art fra dyrelivet kan have medbragt et monogami og senere 

 have fæstet dette konnubialt; men for at anse et saadant for- 

 hold som videnskabeligt bevist maatte man efter min mening 

 have et langt mere indgaaende kjendskab, end det vi fortiden 

 besidder, til de høiere abearters og laveststaaende nulevende 

 menneskearters sexualliv, og særlig maatte man have nærmere 

 oplysninger om deres gonochorisme og brunstforhold. 



Jeg mener ogsaa, at man savner bevis for, at nogen nu- 

 levende menneskestammes (for exempel Pygmæernes) monogami 

 er primært, altsaa for, at der her ikke foreligger en sekundær 

 udvikling. 



Promiskuitetslæren har ogsaa fremdeles sine forsvarere med 

 autoritet. Saaledes forfægter Buschan i sin af handling: „Das 

 Sexuelle in der Volkerkunde" 1 denne lære. 



Saalænge vedkommende arter ikke er komne ud over dyrelivet, 

 kan selvfølgelig heller ikke samfundet øve indflydelse paa deres 

 kjønsliv; og hvis der har existeret monogame menneskeracer, har 

 vel disse forholdt sig som andre monogame dyr. Men det fore- 

 kommer mig a priori givet, at en social organisation ikke kan 

 være naaet ud over de aller første begyndelser, før den griber 

 ind i de kjønslige forhold. Den sexuelle jalousi, som ganske 



1 I Molls „Handbuch der Sexualwissenschaften" 1912. 



