30 OLUF KOLSRUD [No. 6 



1780) havde ombyttet det overleverede den Hellig A and med et 



helligt Sindelav, skrev P. 0. Bugge en hellig Tænkemaade. 

 Karakteristisk for tiden .er Bugges oversættelse ar den aposto- 

 liske velsignelse i II Kor. 13 13 , som i den gjængse oversættelse 

 lød: „Vor Herres Jesu Christi Naade, Guds Kjærlighed og den 

 Hellig Aands Samfund være med eder alle", men hos Bugge: 

 Vor Herres Jesu Christi Lære og Guds Kierlighed og Deel- 

 agtighed i Jesu Religions Velgierninger lyksaliggiøre Eder 

 alle 1 . — Det var overhovedet almindeligt under rationalismen, at 

 presterne saagodtsom helt udelukkede den Helligaand fra for- 

 kyndelsen eller til menighedens forvirring benævnte ham som en 

 Guds kraft, visdom eller almagt, ligesom Gud blev tituleret for- 

 synet, altbestyreren, grænseløs almagt, og Jesus kaldtes den store 

 religionslærer, sædelæreren o. s. v. 2 . 



Tiltrods for at der aabenbart af rationalistiske theologer 

 lagdes en anden mening ind i formen den hellige Aand, havde 

 dog mænd af en mere konservativ retning ikke betænkeligheder 

 ved at bruge den. Rasmus Møller, senere en ivrig modstander 

 af rationalismen, skriver i sin oversættelse af Romerbrevet 1793 3 

 den hellige Aand (15 13 ) ved siden af den hellig Aand (5 5 . 15 16 ), 

 S. B. Hersleb i sin lærebog i Bibelhistorie 1813 den hellige Aand A , 

 og der kunde visselig nævnes flere exempler. 



Oplysningstidens aand førte det med sig, at prester og theo- 

 loger behandlede de overleverede tekster i Bibel, Ritual og be- 

 kjendelsesskrifter med megen frihed og gjorde forbedringer i disse 

 efter eget bedste skjøn. Og under den almindelige opløsning af 

 de hellige teksters autoritet fandt ikke bare udgivere, men endog 



I en anmerkning tilføier han: ^Koiv.ay.nr. Deelagtighed i christelig 



Tænkemaade. — Meningen: Herrens Jesu Messiæ Religion, og den deri 



Eder forvissede Guds Kierlighed, saavelsom en ved den fremvirket 



christelig Tænkemaade lyksaliggiøre Eder alle!" 



L.Koch, Oplysningstiden i den danske kirke 1770-1800 (Kbh. 19 14), 304. 



Rasmus Møller, Forsøg til en Oversættelse af Pauli Brev til de Romere 



(Kbh. 1793). 



S. B. Hersleb, Kort Udsigt over Bibelhistorien (Kbh. 1813), 143. 



