1915] OM UDTRYKKET „DEN HELLIGAAND" 47 



kunnet undlade at tænke paa den Gellertske Fabel om de to 

 Vægtere — ihvorvel her kun raabes i een Gade — , som bittert 

 badede hinanden og ikke vilde have Lod eller Deel med hinanden 

 i Noget, fordi den ene sang: verwahri das Feuer und das 

 Licht, den anden: bewahrt". Og for dem der bekjæmpede den 

 sproglige arkaisme i udtrykket den Hellig- Aand, tog Lindbergs 

 og Grundtvigs ihærdige modstand mod det lille -e sig ud som 

 bogstavrytteri. Men for det gamle udtryks forsvarere dreiede det 

 sig om en realitet, nemlig „Begrebets Forandring" 1 , og en af 

 Grundtvigs varmeste tilhængere, presten P. A. Fenger, nævnte 2 

 slaaende som sidestykker til striden om det lille -e, hvorledes 

 det 4de aarhundredes lettroende bestemt hævdede udtrykket 

 uuoovaiog imod arianernes ofiowvoiog, og hvorledes Luther i sit 

 ordskifte med Zwingli om nadveren holdt haardt paa ordet eazi, 

 — ikke fordi det dreiede sig om et eller nogle bogstaver, men 

 fordi det gjaldt forskjellig tro og lære. 



Beskyldningen for at negte den Helligaands personlighed 

 rammede ikke Mynster. Men han holdt selv paa den bøiede, 

 sproglig normale form af udtrykket, saa længe han levede 3 , kun 

 at han fra 1833 skrev den Hellige Aand med stor H-, isteden- 

 for tidligere 4 med liden fø- 5 . J denne skrivemaade var den bøiede 

 form samtidig ogsaa brugt af en mand som sogneprest Wilhelm 

 Rothe i Hyllested , der hørte til det sydvestsjællandske brødre- 

 konvent, hvis ledere brødrene J. F. og P. A. Fenger var. En 

 mellemform, Hellig' Aand (med apostrof) var brugt af salme- 

 digteren Caspar Johannes Boye 7 . 



1 J. C. Lindberg, Frimodig Gjendrivelse, 15. 



2 Nord. Kirke-Tid. IV. 1836, 802. 



3 J. P. Mynster, Prædikener 1846-47 (Kbh. 1847), 1; Prædikener 1846 

 -52 2(Kbh. 1854) [11,112. [II], 88; Prædikener 1852-53 (Kbh. 1855), 81. 



4 se s. 32. 



5 H. N- Clausen gjør i 1830-aarene den samme forandring; endnu 1832 

 skriver han den hellige Aand (se s 35), men i sine Fest-Prædikener, 

 holdne i Frue Kirke (Kbh. 1836), 106, den Hellige Aand. Hvorvidt dette 

 har nogen sammenhæng med hans dogmatiske opfatning, turde være 

 uvist. 



G W. Rothe, Om symbolske Bøger i den lutherske Kirke (Kbh. 1833), 7-10. 

 ' C. J. Brandt og L. Helweg, Den Danske Psalmedigtning II, 327 (1834). 



