1915] OM UDTRYKKET „DEN HELLIGA AND W 69 



gamle norske udtryk — som naturlig kunde være — helt uddøet; 

 kim det danske kjendtes. Endog i en folkevise fra Telemarken ' 

 heder det: 



Gud gjeve meg den helligaand saa, 



ai eg kann late kristne baa' store aa smaa! 



Da det nu gjaldt at skabe et nynorsk udtryk for „den 

 Helligaand", var der saaledes intet andet at gjøre end at gribe 

 tilbage til gammelnorsk. Den gamle synkoperede form af hei- 

 lagr var imidlertid forlængst gaaet ud af den levende sprog- 

 brug i norsk ligesom i dansk og svensk. Trods Joh. Storms 

 kritik 2 bliver derfor den heilage ande det eneste naturlige og 

 sprogrigtige udtryk. Det er uheldigt at overføre det Grundtvig- 

 ske Hellig- Aanden til norsk i formen Helig-dnden ?j , Heligån 

 den^ (0. J. Høyem 1873. 1881) eller Heilagaanden (L. Eske- 

 land 1899 5 . 1911°); Joh. Storm betegner dette ord som „en uægte 

 halvdansk Bastarddannelse" 7 , og Eskeland har siden byttet det 

 om med den gjængse form s . I ren norsk form er det brugt af 

 Matias Skard i hans salmer 9 : Heilag-anden vekslende med den 



1 Norsk folkekultur I 1915, 93; jfr. H. Falk og A. Torp, Etym. Ordb. I, 

 283 jfr. 5 = Norvv.-dan. etym. Wb. I, 396 jfr. 3-4: „n. folk. [neunorw.] 

 den helligaand skyldes indflydelse fra dansk". 



2 Joh. Storm, Landsmaalet som Kultursprog (Rigsmaalsforeningens Smaa- 

 skrifter VIII. 1903), 30 f. 



3 Barn-lærddomen eller den lille katekjesen hans Morten Luther, om-sæt 

 av 0. J. Høyem (trykt som hand-skrift) (Nidaros 1873; 2dre utg. Oslo 

 eller Kristiania 1874). 



4 Den helige saga og kjørkjesaga på norsk av 0. J. Høyem, serleg 

 skreve etter „Større Bibelhistorie, en Haandbog o. s. v. ved J. T. A. 

 Tang" i Danmark (Nidaros 1881), 326 f. 332. 338 f. o. fl. st. — Tang var 

 Grundtvigianer og skrev Hellig- Aanden. 



5 Thv. Klaveness, Uttyding Ul Luthers litle Katekisma, paa norsk ved 

 Lars Eskeland (Kristiania 1899) [godkjendt af Kirkedepartementet 3. ja- 

 nuar 1899J ; Lars Eskeland, Norsk rettskrivingslæra aat folkeskulen 

 (Kr.a [1899]), 18. 



6 Lars Eskeland, Norsk rettskrivingslæra med ei ordlista 2 (Kr.a 191 1), 15. 33. 



7 Joh. Storm, Landsmaalet som Kultursprog, 30. 



3 Thv. Klaveness, Uttyding til Luthers litle Katekisma, 2. uppl. 1907: 

 den heilage ande; 3. uppl. 1911: den Heilage Ande. 



9 Matias Skard, 55 Salmar (Kr.a 1903), 1. 2. 4. 23; Ny samling [45] 

 Salmar (Kr.a 1904), 25. 39; 100 Salmar (Kr.a 1904), 1.2.4. 23. 85. 99: 

 jfr. Matias Skard, Nynorsk ordbok for rettskriving og literaturlesnad 

 (Kr.a 1912), 62: Heilaganden. 



