protestantisk eller positivistisk syn; eiter en senere almen social 

 opfatning maatte kirkens magtfremgang bety en vinding for 

 samfundets retsorganisation. 



Foredraget er i sin helhet trykt i (Norsk) „Historisk Tids- 

 skrift". 5. række, bd. 3 s. 261—276. 



Johnsen fremholdt i tilknytning til foredraget at der ogsaa 

 under Magnus Lagabøter blev gjort forsøk paa at hævde et slags 

 kirkelig overhøihet over kongemagten. De betingelser paven 

 satte for ratifikationen av overenskomsten i Bergen 1273, gik i 

 virkeligheten ut paa ad omveie at hævde et saadant, og kunde 

 derfor umulig godtages av kong Magnus. Sættargjerden i Tøns- 

 berg 1277 var derfor i dobbelt forstand en vinding for konge- 

 magten; ti ikke alene indeholdt den visse indrømmelser til 

 kongemagten, som ikke fandtes i Bergens-overenskomsten, men 

 erkebispen opgav de pavelige krav og gik med paa at sættar- 

 gjerden traadte i kraft uten pavens ratifikation ; derfor kunde 

 Magnus nok gaa med paa visse andre indrømmelser til geistlig- 

 heten, f. eks. de der indeholdes i det nye tienderegulativ og i 

 kongebrevet av 13de september 1277. 



3. Olsen holdt et foredrag: Nogle norske stedsnavne, 

 hvori han belyste endel stedsnavne i Søndre Bergenhus og Stav- 

 anger amter, som han saa i sammenhæng med teorien om hor- 

 dernes og rygernes indvandring til Vest-Norge sydfra. 



Efter foredraget utspandt der sig en diskussion over emnet, 

 hvori deltok Seippel, Hægstad, Ta r anger, Koht og fore- 

 dragsholderen. 



Matematisk-naturvidenskabelig klasse. 29de januar. 



(Fung. formand: Steen. Sekretær: Isaachsen). 



(Tilstede: Faye, Gade, H. Chr. Geelmuyden, H. Goldschmidt, V. M. 

 Goldschmidt, Holtsmark, Isaachsen, Johannessen, Steen, Sylow, Vegard, 

 Winge, Øyen). 



1. Formanden mindet om at selskapets medlem overlæge 

 Klaus Hanssen var avgaaet ved døden siden klassens sidste 

 møte. De tilstedeværende hædret hans minde ved at reise sig. 



