43 



biologiske forskning, og man har paa de forskjelligste felter, 

 særlig ved undersøkelser paa planter og dyr, fundet en lovmæs- 

 sighet i de enkelte egenskapers nedarvning som man tidligere 

 neppe har anet, skjønt den allerede i midten av forrige aar- 

 hundrede blev paavist av Gregor Mendel for en del planters 

 vedkommende. Det lille beskedne arbeide hvori han nedla sine 

 resultater, blev imidlertid helt ubemerket, indtil det i 1900 blev 

 opdaget og lagt til grund for det nye og frugtbare forsknings- 

 felt som nu efter ham ofte benævnes „mendelismen". 



Ikke bare hos planter og dyr, men ogsaa hos mennesker 

 har man for en række karakterers vedkommende kunnet paavise 

 at Mendels lov gjør sig gjældende. Men netop de menneske- 

 lige forhold frembyr store vanskeligheter for en rationel forsk- 

 ning, og hvis man her overhodet skal opnaa sikre resultater, 

 saa gjælder det i høi grad at nytte enhver gunstig leilighet og 

 bedst mulig at utnytte det materiale som forefindes. 



Netop vort land frembyr med sine isolerte fjeld- og fjord- 

 bygder de bedste betingelser for arvelighetsforskning. Jo større 

 samtrafikken blir mellem disse bygder, desto mer vil imidlertid 

 deres særpræg forviskes og muligheten for omfattende slegts- 

 studier forringes. 



Ved spørsmaalsskemaer til vort lands distriktslæger og 

 helseraadenes ordførere hadde foredragsholderen søkt at skaffe en 

 oversigt over forekomsten av visse arvelige misdannelser eller 

 lidelser i vore bygder, og ved undersøkelser paa stedet supplert 

 ved arkivstudier er saa disse karakterers utbredelse inden den 

 enkelte slegt og lovmæssigheten i deres optræden nærmere 

 utredet. 



Der forevistes slegtskemaer og billeder av en 6-fingret familie 

 fra Storelvedalen, av familier med „blødersygdom", dvergvekst 

 m. m., — karakterer som alle viser en lovmæssig optræden 

 indenfor slegten. — Særlig interesse har de „store" slegtstavler, 

 som omfatter flere krydsende slegter gjennem en række genera- 

 tioner, idet man her kan iagtta hvordan en krydsning av be- 

 stemte slegtslinjer i flere tilfælder gaar forut for en arvelidelses 

 førsteoptræden inden slegten. 



