77 



har han — ogsaa rent til egen berikelse — gjort en masse 

 studier, som gaar i graven med ham fordi han aldrig fik sig 

 selv til at sætte pennen paa papiret. 



Det er saaledes i aller fornemste grad som museumsmand 

 og utgraver at Gustafson skal mindes. Det findes et uskrevet 

 slagord av den nuværende svenske riksantikvar Salin, som kan 

 karakterisere en type som Gustafson: En museiman får inte ha 

 principer. Saaledes forstaat at en museumsmand maa eie den 

 størst mulige fordomsfrihet, vil dette ord passe paa Gustafson. 

 Han var til det ytterste forsigtig med ikke at stivne i teori og 

 princip, han hadde en stadig trang til at være lydhør overfor 

 selv den ringeste opgave i en museumsvirksomhet, krævet av 

 sig selv og andre at der maatte være indhold og mening i hver 

 detalj i museets virke. Vi kan være uenig med ham i sak, og 

 det hændte ofte at vi var det, men hans syn var altid den for- 

 domsfri, kloke, forstandige mands, ogsaa det som var sprunget 

 av en meget lang erfaring. Vi skal ikke her tænke paa Gustaf- 

 sons senere aar, men han skal dømmes efter det bedste virke 

 han gjorde, aarene i Bergen, hvor han utfoldet en betydningsfuld 

 virksomhet for Bergens Museums arkæologiske avdeling. Og for 

 dem som ser detaljerne i et saapas langt virke som hans, 14 

 aar i Sverige, 26 aar i Norge, for dem vil alt det han gjorde i 

 Bergen ha betydning til utformningen av hans billede. Vi ser 

 hans smukke katalog i Bergen, hans omhyggelige gravninger, 

 hans nidkjære interesse for museet og arkæologien, ved siden av 

 hans stadige arbeide paa selvfordypelse. Men vi ser ogsaa hvor 

 omhyggelig han planla og utførte flytningen av Universitetets 

 oldsaksamling da han var blit professor i 1900, og den gjennem- 

 førte maate hvorpaa han opstillet den i aarene 1901 - 04. 



Og dog er alt dette for litet at regne mot det storverk han 

 øvet i Osebergfundets utgravning og præparering, det som vil 

 bli hans minde naar alt andet er skrevet op i et eller andet 

 skikkelig faglig leksikon. Den dag kommer da Osebergfundets 

 ydre historie ogsaa skal skrives, og da vil enhver faa se hvad 

 han der har utrettet. Det var aldrig gjort et saadant fund. 

 hverken hjemme eller ute. Det var ingen erfaringer at godgjøre 



