85 



Under granskningene vedrørende Danmarks utenrikspolitik 

 var det at han mer og mer blev draget over til at studere ogsaa 

 dets indre historie. Han kunde jo ikke være blind for sammen- 

 hængen mellem den ytre og den indre styrelse; den traadte klart 

 nok frem for ham ved betragtningen av |slike personligheter som 

 Bernstorff og Struensee. Og hans verdenshistoriske utgangspunkt 

 førte ham let nok over til det samspil av dansk utvikling og 

 europæisk aandspaavirkning som netop i 18de aarhundred grep 

 saa voldsomt ind i begivenhetenes gang. Han kom til for Dan- 

 mark i denne tid at ta op studier som svarte til adskillig av de 

 undersøkelser han hadde gjort i oldtidens historie: det var den 

 offentlige tænkemaate han vilde utforske. Han begyndte med 

 en enkelt central skikkelse; han skrev i 1879 om „Holbergs 

 statsretslige og politiske Synsmaade". Men derefter var det 

 selve folkemeningen han studerte. 1 1883 utgav han et ind- 

 holdsrikt skrift med den lange titel: „Om det Syn paa Konge- 

 magt, Folk og borgerlig Frihed, der udviklede sig i den dansk- 

 norske Stat i Midten av det 18. Aarhundrede (1746—1770)". 

 Saa fulgte i 1885 „Nogle Hovedtræk af Trykkefrihedstidens 

 Historie 1770—1773", i 1886 „Den offentlige Mening og Stats- 

 magten i den dansk-norske Stat i Slutningen af det 18de Aar- 

 hundrede (1784 — 1799)", og det hul som saaledes var opstaat for 

 aarene 1773—84, blev i væsentlig grad utfyldt ved festskriftet fra 

 1888: „Kampen om Landboreformerne i Danmark i Slutningen af 

 18. Aarhundrede (1773 — 1791)". Det som foreligger i disse skrifter, 

 er en ret enestaaende skildring av den offentlige opinion i et 

 land gjennem en hel vigtig periode; de er i sit slag grund- 

 læggende verker. 



Men Holm blev i sine studier ved deres egen magt ført 

 længer og længer, og mer og mer vokste det op i ham en trang 

 til at gi en alsidig skildring av det hele Danmarks liv i det 18de 

 aarhundred. Hvilke opgaver som her laa og ventet paa en 

 forsker, det viste han selv paa det allerklareste ved en avhand- 

 ling i 1884 om „Frederik IVs Landmilits og dens Indflydelse 

 paa Bondestandens Kaar". Her gjorde han en gang for alle av 



