il 



Beskrivelsen var begrænset av kostumet. I den aleksandrinske 

 periode vokser detaljene, og billedet blir mer sammensat. 



Der kan vistnok opstilles et alment skjønhetsideal, men 

 digterne har allikevel frit rum for sin individuelle opfatning. Be- 

 skrivelsene tar let et sanselig præg og glir hyppig ut i fri- 

 volitet. Det mere almene billede som hadde dannet sig i aleks- 

 andrinsk tid, gik temmelig uforandret over i den byzantinske 

 roman, og det blev med visse modifikationer overført til Rom. 



Enkelte træk kan være gaat fra latin over i det portræt som 

 har sin faste og konventionelle plads i de gammelfranske digte. 

 Men kvindeportrættet er, stort set, en videre utvikling av det 

 mandsportræt som allerede var dannet, uavhængig av latin, i de 

 ældste chansons de geste. Den gammelfranske litteratur stod 

 vistnok i nær berøring med den latinske, men dens inderste 

 væsen var fransk, og den maa betragtes som et produkt av det 

 store aandelige gjennembrud i det ellevte aarhundrede. Trods 

 likheter, eller endog laan, maa kvindeportrættet betragtes som 

 særegent for fransk. 



Det er den slanke, kyske skikkelse som raader alene. 



Dette kvindeportræt blev optat i de tilgrænsende land, men 

 i forskjellig utstrækning. Den lyriske digtning i Provence og 

 Italien laa ikke tilrette for den episke utmåling. Der dannet 

 sig, særlig ved Petrarca, et eterisk billede, som dog meget snart 

 tok yppigere former. POrtrættet, som til en viss grad har hentet 

 træk fra græsk, maa sees i sammenhæng med de skjønhets- 

 regler som opstilles av renaissansetidens filosofer og kunstnere. 



Frankrike fulgte i Italiens spor, men Pleiadens digtere, som 

 ogsaa paa egen haand øste av græsk, stod i det hele friere 

 likeoverfor det overleverte skjønhetsideal. 



2. Til trykning blev fremlagt: 



S. Holth og O. Berner. Miosis congenita seu Microcoria 

 familiaris — ex aplasia Musculi dilatatoris pupillae. With 8 plates, 

 and 3 figures in the text. — Trykt i den mat.-naturv. klasses 

 Skrifter for 1922 som nr. 4. 



Sigmund Mowinckel. Psalmenstudien. III. Kultprophetie 

 und prophetische Psalmen. IV. Die technischen Termini 

 in den Psalmeniiberschriften. — Vil bli trykt i den hist.-fllos. 

 klasses Skrifter for 1922 som nr. 1 og 2. 



