13 



denne maate faar for den historiske utforskning av det gamle 

 Indien. 



Foredraget frerakaldte bemerkninger av Rudberg. 



2. Koht holdt et foredrag: Om Båhuslen i norsk historie. 

 Med utgangspunkt i professor Seips nyeste undersøkelser om de 

 båhuslenske sprogforholds betydning for indførelsen av dansk 

 riksmaal i Norge, efterviste han hvorledes herredømmet over 

 Bahus fra 14de til 16de aarhundrede hadde været indledningen 

 til Norges underkastelse under Danmark. Men samtidig pekte han 

 paa at Båhuslen (Ranrike) helt fra den ældste forhistoriske tid 

 hadde været en vigtig formidler for ny kultur i Norge og ofte 

 et centrum for vor kulturutvikling. Likeoverfor disse historiske 

 kjendsgjerninger stillet han den forsømmelse som norske viden - 

 skapsmænd i altfor stor utstrækning hadde gjort sig skyldig i 

 med hensyn til Båhuslen og andre gamle norske landskaper; 

 han viste særlig til arkæologi og stedsnavnforskning, og han 

 fremholdt at det var en nødvendighet for forskningen at stille 

 sig paa det eneste rigtige historiske standpunkt: ikke de nu- 

 værende politiske grænser, men de historiske forhold maatte be- 

 stemme omraadet for norsk forskning. 



Foredraget fremkaldte en diskussion, hvori deltok foruten 

 foredragsholderen selv: E. Bull, Seip, Olsen og Kjær. 



3. Derefter diskutertes og avstemtes over de fra gruppe- 

 ordførerne til vedtagelse av klassen indsendte forslag til indvalg 

 av nye medlemmer. 



Matematisk-naturvidenskabelig klasse. 3dje mars. 



(Formand: Størmer. Sekretær: Vegard). 



(Tilstede: Birkeland, Bjerknes, Bonnevie, W. C. Brøgger, Cranner, 

 Gleditsch, H. Goldschmidt, Hesselberg, Holth, Holtsmark, Johannessen, 

 J. Kiær, Lynge, Motzfeldt, Munster, Nansen, Palmstrøm, Reusch, 

 Schroeter, Sebelien, Størmer, Torup, Vegard, R. Vogt). 



1. Vegard holdt et foredrag: Elementenes slegtskapsfor- 

 hold i lys av moderne atomteori. Foredragsholderen begyndte 

 med at gi en oversigt over de lovmæssigheter som elementene 

 viser indbyrdes, saaledes som disse har faat sit uttryk i det 

 saakaldte periodiske system, og gik derpaa over til spørsmaalet 

 om hvordan disse lovmæssigheter kan forklares teoretisk ut fra 

 bestemte forestillinger med hensyn til atomets konstitution. 



