30 - 



stor magt har eksistert i det andet aartusen f. Kr., viser ogsaa 

 Homer og græske sagn. I senere tid gik de store handelsruter 

 ikke nord— syd, men til vest og øst; den Saroniske bugt traadte 

 istedenfor den Argoliske. I historisk tid er Mykene derfor uten 

 betydning. 



Foredraget illustrertes ved lysbilleder. 



3. Til trykning blev fremlagt: 



Reidar Th. Christiansen. Kjætten paa Dovre. Et 

 bidrag til studiet av norske sagn. — Trykt i den hist.-filos. 

 klasses Skrifter for 1922 som no. 6. 



Matematisk-naturvidenskafoelig klasse. 20de oktober. 



(Formand: Størmer. Sekretær: Vegard). 



(Tilstede: Aaser, W. C. Brøgger, H.H.Gran, Holtedahl, J.Kiær, 

 Lynge, Rekstad, Skolem, Størmer, Vegard). 



1. Holtedahl holdt et foredrag: Om Novaja Semljas 

 geologi. Novaja Semlja har i tidens løp været besøkt av ikke 

 saa faa geologer, men de undersøkelser som var gjort, var mest 

 av en temmelig tilfældig karakter. Noget forsøk paa at skaffe 

 et billede av landets almindelige geologiske struktur var 

 ikke gjort. 



De sedimentære lagrækker som opbygger N. S. er i det 

 væsentlige av palæozoisk alder. Man kjender nu lag der er 

 dannet i: 1. Aller øverste kambrium, paa grænsen mot ordovi- 

 cium (væsentlig sandsten og skifer). 2. Lag fra overgangs- 

 tiden silur-devon og fra ældste devon (kalksten og dolomit). 

 3. Fra overdevon (væsentlig sandsten, skifer, konglomerat, ogsaa 

 lava). 4. Fra underkarbon. 5. Mellemkarbon. 6. Overkarbon 

 (kalkstenen) samt fra 7. Permo-karbon (skifer, sandsten og 

 kalksten). 



I perm-tiden foldedes alle disse lag sammen til en mægtig 

 fjeldkjæde. Sammenstuvningen har været størst i en central sone 

 hvor bergartene har en meget omvandlet karakter, mindre i 

 vest og øst. Ogsaa her har man imidlertid hat meget betydelige 

 foldninger. I det store og hele har man med en symmetrisk 

 bygget fjeldkjæde at gjøre, med de yngste lag, permo-karbon, 

 forekommende længst vest og længst øst, ældre lag i midten. 



