31 



Noget vest for fjeldkjædens centralakse trængte i foldingstiden 

 op eruptiver, granit og diabas. 



Til slut omtaltes kort de kvartærgeologiske forhold, væsentlig 

 bygget paa iagttagelser gjort av den norske ekspeditions kvar- 

 tærgeolog lektor Grønlie sommeren 1921. 



Foredraget illustrertes ved lysbilleder. 



2. Lynge holdt et ved lysbilleder illustrert foredrag: Om 

 Novaja Semljas blomsterplanter. Foredraget vil bli trykt i 

 tidsskriftet »Naturen«. 



Fællesmøte. 10de november. 



(Formand: W. C. Brøgger. Generalsekretær : Johannessen). 



(Tilstede: Broch, A. W. Brøgger, W. 0. Brøgger, Chr. A. Bugge, 

 P. Bull, Christiansen, Collin, H. Goldschmidt, V. M. Goldschmidt, 

 Guldberg, Hambro, Johannessen, Koht, Konow, Liestøl, Messel, 

 Minister, Palmstrøm, Pettersen, Schencke, Sebelien, Seip, Selmer, 

 Sommerfelt, Vegard). 



1. Collin holdt et foredrag: Folkenes fremgang og for- 

 fald, et fælles problem for antropologi og kulturvidenskap. 

 Han hævdet heri, at man paa grund av den inderlige sammen- 

 hæng mellem bevissthetsliv og hjerne virksomhet har grund til 

 at gaa ut fra at der hersker lovmæssighet i det menneskelige 

 kulturliv, likesom i det vi kalder naturen. En hovedopgave for 

 kulturviden skapene er derfor den at søke at utfinde kulturlivets 

 lover, og specielt lovene for folkenes fremgang og forfald. Det 

 mest frugtbare utgangspunkt for en sammenlignende kultur- 

 videnskap er et indtrængende studium av de mest utprægede 

 kulturelle «blomstringstid er « og tider av » avblomstring «, klasse- 

 begreper som nærmere blev definert. Disse tider er ikke nød- 

 vendigvis i enhver henseende tider av fremgang og tilbakegang, 

 da det viser sig, at et folks tilbakegang i flere tilfælder kan 

 være begyndt før det naar et høidepunkt i fremblomstringen av 

 geniale kulturverker. Mange tegn tyder paa at en ^kultur- 

 blomstring« er efter sin natur en risikabel proces, et vaagestykke. 

 Men en voksende kundskap om baade de fordeler og de farer 

 som følger med kulturlivets ekspansion, kan tænkes at bli til 

 overordentlig stor hjælp. Den tid er nu kommen da ogsaa 

 kulturvidenskapene, likesom naturvidenskapene, maa søke at 



