11 



O. B e r n e r. ' A case of »virilisme surrénal«. From the Re- 

 ports of the Anatomical Institute of the University, Christiania. 

 With 2 plates. (Fremlagt ved Holt h.) - - Trykt i den mat.- 

 naturv. klasses Skrifter for 1923 som nr. 7. 



H. I s a a c h s e n. Forholdet mellem næringsstoffenes pro- 

 duktionsværdier og deres kaloriværdi. — Trykt i selskapets 

 Forhandlinger for 1923 som nr. 7. 



Fællesmøte. 23de mars. 



(Præses: K o h t. Generalsekretær: Johannessen.) 



(Tilstede: Aall, Broch, W. C. Brøgger, E. Bull, Eitrem, Falk, 

 Fonahn, Ff. Goldschmidt, Johannessen, A. Kjær, Koht, Konow, 

 Olsen, Ording, Rudberg, Schroeter, Selmer, Skolem, Størmer, 

 Taranger, Torup.) 



1. Aall holdt et foredrag: Om aleksandrinismen som sær- 

 egen hovedgren i den gamle tænknings historie. I det almin- 

 delige tankelivs historie kommer ingen tid i betydning op mot 

 den halvtusenaarige periode som danner rammen omkring Kristi 

 fødsel. Den er i den senere tid blit flittig studert av mange 

 granskere, og man har rigtig erkjendt karakteren i dette tanke- 

 liv. Det dreier sig om et blandingsprodukt. Det er likeledes 

 forstaat at Ægypten i større maal er hjemlandet; men man kan 

 uttrykke forholdet endnu mere præcist. Ægypten er likefrem 

 centret og Aleksandria det sted der den historiske blanding har 

 skedd. Her utviklet sig under Ptolemæerne et sterkt og alsidig 

 kulturliv, som utdannet udmerkede metoder for et alsidig kund- 

 skapsliv. Filosofien undergik i denne tid en merkelig forandring. 

 Den blev i flere maater popularisert og fik ved at forene de 

 ulike lærdommer en eklektisk, synkretistisk karakter. Dens 

 grundtræk var transcendental metafysik og symbolsk mystisk 

 religiøsitet. I metafysikken syslet man mest med læren om 

 guds væsen og verdens tilbliving. — Ved utformningen av disse 

 lærdommer likesom ved utbredelsen av mystikken virket orienten 

 og i det hele ikke-græske faktorer med. For religionslivet var 

 særlig tre utgangspunkter vigtige: Lilleasien, Persien og Ægyp- 

 ten. En særstilling tilfaldt blandt disse 3 kilder igjen Ægypten, 

 og specielt blev det betydningsfuldt at den hellenistiske tænk- 

 ning i Aleksandria blev tilegnet av jødene. Filo fra Aleksandria 



2 



