54 



1 alt var til fondets styre indkommet 109 forskjellige an- 

 dragender til et samlet beløp av ca. 210 000 kroner. Herav be- 

 vilgedes 77 andragender (altså ca. 71%) med et beløp av ca. 

 136 000 kroner (eller ca. 65%). Fratrækkes det til Videnskaps- 

 selskapet bevilgede beløp (kr. 40 000.00), da dette står i en sær- 

 stilling, har den gjennemsnitlige størrelse av det til de øvrige 

 76 ansøkere bevilgede beløp utgjort ca. 1260 kr. Til sammen- 

 ligning kan anføres, at der for året 1921 — 22 (det sidste år 

 hvorfra beretning foreligger) av det danske Carlsberg- 

 f ondet utbetaltes til 140 ansøkere i alt kr. 425 000.00; bevilg- 

 ningernes gjennemsnitlige størrelse utgjorde således for det 

 danske fond vel 3000 kroner, eller mere end det dobbelte av 

 vore fonds bevilgningers gjennemsnitlige størrelse. Sammen- 

 lignet med det store danske fond er således endnu Nansenfondet 

 og de dermed forbundne fonds bevilgninger både få og små. 

 Men de har dog i de senere år været i rask vekst, thi endnu 

 1918, for 5 år siden, utgjorde de (bortset fra bevilgningen ti 

 Videnskapsselskapet) kun i alt ca. 45 000 kr., eller kun ca. halv- 

 delen av det iår bevilgede beløp, fordelt på 57 andragender med 

 gjennemsnitlig ca. 800 kroner på hvert av dem. Desværre har 

 imidlertid de senere års økning av bevilgningernes gjennem- 

 snitlige størrelse med vel V3 ikke på langt nær svaret til den 

 samtidige meget større fordyrelse av livsomkostningerne. Effek- 

 tiviteten av Nansenfondet og de dermed forbundne fonds evne 

 til at fremme det videnskapelige liv i vort land er derfor trods 

 de senere års betydelige økning av deres kapital og rente- 

 avkastning i virkeligheten væsentlig reduceret. 



På den anden side er der i de allersidste år ved siden av 

 Nansenfondet og de dermed forbundne fond oprettet to nye 

 store fond til støtte for vort lands videnskap, nemlig » Statens 

 forskningsfond av 1 9 1 9 « , med det derunder henlagte 

 » In stitut for sammenlignende kulturforsk- 

 ning «, med samlet kapital av allerede nu over 4 millioner 

 kroner, og dernæst det i 1920 oprettede Varekrigs-fond 

 med en kapital av 3 millioner kroner. 



Man kan vel gå ut fra, at det sidstnævnte fond væsentlig 

 vil komme til at få anvendelse til fremme av de for det prak- 

 tiske liv direkte betydningsfulde anvendte videnskaper; likeledes 

 kan man vel gå ut fra, at »Forskningsfondet av 1919« ganske 

 overveiende vil bli begrenset til løsningen av større viden- 



