ikke endnu den fulde sikkerhet for sig. Det merkeligste ved 

 hele opdagelsen er nemlig at den er blit forutsagt av professor 

 A. Einstein i Berlin paa grundlag av den saakaldte relativitetsteori, 

 der efter hele sin karakter skiller sig saa sterkt fra ældre fy- 

 siske teorier. Mens man før har søkt at forståa de fysiske 

 fænomener ut fra givne forutsætninger om tid og rum, har Ein- 

 stein vendt saken om: han søker at tilpasse vore tids- og rum- 

 begreper efter visse fysiske fænomener. Og det er paa denne 

 dristige vei han har hat denne enestaaende fremgang. 



Historisk-filosofisk klasse. 30te januar. 



(Formand: Aall. Sekretær: Kolsrud). 



(Tilstede: Aall, Broch, E. Bull, A. Kjær, Kont, Kolsrud, Nielsen, 

 Paasche, Seip, Winge). 



1. Det meddeltes at det av Falk anmeldte foredrag »Be- 

 merkninger til de militære avsnit av Kongespeilet« maatte ut- 

 sættes paa grund av foredragsholderens sygdomsforfald. 



2. Paasche holdt et foredrag: De norske borgerkrige. 

 Han saa den dypeste aarsak til de norske borgerkrige i kongs- 

 ætlingenes like »odelsret« til tronen og i statens konstruktion 

 som et ættesamfund med en utpræget hevnmoral. I motsætning 

 til professor Bull kunde han ikke finde at kildene gir os grund 

 til at tro paa en gammel og dyptgaaende kappestrid mellem de 

 forskjellige landskaper. Trøndelagens tilslutning til kong Sverre 

 var efter foredragsholderen en følge av striden mellem konge- 

 stammens ættegrener, av harmen over de krænkelser trønderne 

 hadde lidt for sin troskap mot den i Trøndelagen opfostrede 

 kong Sigurd Munn og hans sønner. I lendermandsaristokratiets 

 konsolidering omkring Magnus Erlingssons kongedømme saa fore- 

 dragsholderen — i motsætning til Sårs — ikke saa meget magt- 

 begjæret som trangen til at faa slut paa de indre krige; den 

 kronede kong Magnus syntes den bedste garanti for fred og 

 orden i landet. Med professor Alexander Bugge mente fore- 

 dragsholderen at kirkespørsmaalene har git tronstriden næring. 

 Med erkebispesætets oprettelse kom problemet: Hvor langt 

 gaar kongens ret i forholdet til kirkens, til Guds? Dette spørs- 

 maal tvang til dyp eftertanke. En naiv heltealder avsluttes, en 



