14 



plads, skjønt der gjennem Wundts arbeider er lagt et grundlag 

 for en eksakt metode i dens behandling. Den videnskabelige 

 klassifikation av betydningens forandringer kan alene bygges 

 paa deres aarsaker, som igjen er av dobbelt art, dels psykiske, 

 dels historiske. Da imidlertid de historiske faktorer overalt 

 virker gjennem de psykiske, vil inddelingen ikke bli dualistisk: 

 til de paa historiske og kulturelle forhold beroende overganger 

 svarer altid bestemte associationstyper. — Forsaavidt en betyd- 

 ningsovergang utelukkende beror paa forestillingen, maa den 

 følge de samme lover som behersker idéassociationen, d. v. s. den 

 maa ha sin grund enten i forestillingenes sedvanemæssige be- 

 røring i vor bevissthet, eller i en likhet mellem det attraherede 

 og det attraherende begrep. Men vore forestillinger er ogsaa i 

 ikke ringe grad avhængige av navnet, og dette er igjen ved 

 mange baand knyttet sammen med andre ord. I talen, hvor 

 ordet har sit mest levende liv, vil begrepet aldrig kunne gjøre 

 sig gjældende i sit fulde omfang: snart den ene, snart den 

 anden side av det vil i særlig grad bli gjenstand for opmerk- 

 somheten (sml. mand og kone: mand og kvinde). Paa denne 

 vis vil associationer indenfor sætningen kunne bevirke over- 

 ganger, som har sin rot i forskyvninger som forbindelsen frem- 

 kalder i opfatningen av begrepets dominerende element, altsaa 

 i tale- eller tankesammenhængen. Endelig er der en vigtig for- 

 bindelse mellem ordene som er betinget av deres samliv i sjælen, 

 og underkastet forskyvninger som indtræder i det ubevisste 

 sjæleliv. Lydlige og begrepslige attraktioner kan her fremkalde 

 nye grupperinger, hvor helt ubeslegtede ord føres sammen. Ved 

 ordassociation menes en attraktion mellem de enkelte ord hvor- 

 ved der etableres et forestillingsforhold mellem dem. Med disse 

 fire arter er de egentlige eller begrepslige associationers tal ut- 

 tømt. Men vore forestillinger har foruten sin begrepslige side 

 ogsaa en affektiv, idet der i mangfoldige tilfælder knytter sig 

 subjektive, fra følelseslivet stammende momenter til dem. Skjønt 

 bundet til de nævnte associationstyper utgjør de affektive be- 

 tydningsoverganger baade psykisk og historisk en selvstændig 

 og i mange deler inkommensurabel kategori. Med disse fem 

 grupper er alle i virkeligheten forekommende betydningsover- 

 ganger uttømt. Heller ikke er der nogen teoretisk mulighet for 

 at forflere dem. 



