29 



festtid avmarkert ved en stor begyndelsesfest i det første døgn 

 og en omtrent like saa stor i det sidste, 40de døgn. Skillet 

 mellem de 2 terminer var ved 20de døgn, som var likesaa stort 

 festdøgn som det 40de døgn. Begyndelsen av festtidens anden 

 termin, det 21de døgn, var av paafaldende mere verdslig karakter. 

 Efter 40-døgns festterminen kom et 50-døgns langt festløst 

 tidsrum. Derpaa kom atter en festtid paa 40 døgn, inddelt paa 

 samme maate som den før omtalte festtid. Likeledes fulgte efter 

 anden termin en 50 døgns festløs tid, som endte ved sommer- 

 solhverv. 



Paa samme maate som aarets første halvdel (fra 3 døgn 

 efter vintersolhverv til sommersolhverv) var inddelt, var ogsaa 

 aarets anden halvdel inddelt: fra 2 (3) døgn efter sommersol- 

 hverv indtil vintersolhverv : 40 døgns festtid og 50 festløse døgn 

 og derefter atter 40 festdøgn og 50 festløse døgn. De 3 døgn 

 ved vintersolhverv og de 2 — 3 døgn ved sommersolhverv blev 

 ikke regnet som ordinære døgn, men opfattet nærmest saa, at 

 i disse »udøger« stod solen stille, den befandt sig i en unormal 

 tilstand likesom mennesker, dyr og alt i naturen. Solen stod 

 stille, derved stod ogsaa tiden likesom stille. Disse »udøger« 

 regnes ikke med til aarets dage, som saaledes var 360. 



Istedenfor som tidligere at tælle sig til de store høitidsdøgns 

 indtrædelse ved at ta utgangspunkt fra solhvervtidenes ind- 

 trædelse eller rettere sagt fra »udøgernes« slut, skulde den 

 menige mand herefter holde sig til dateringen i den Julianske 

 kalender. Man maatte altsaa istedenfor at tælle sig frem, holde 

 sig til kalenderens datoer og fiksere helligdagene og gjøre dem 

 datofaste. Saaledes maa den hedenske »solaarsjul« (uanset hvad 

 f. eks. Snorre sier i Haakon den Godes saga om julens tidspunkt) 

 altid ha været feiret efter hvad der svarer til den Julianske 

 kalenders 24. eller 25. december, som denne faldt ind ved denne 

 kalenders indførelse, mens »sol-julens« indtræden nu blev fiksert 

 til den 25. december. 



Det daglige liv hadde imidlertid ogsaa bruk for en borger- 

 lig aarsinddeling som gik haand i haand med den religiøse, og 

 man hadde som holdepunkter i denne borgerlige aarsinddeling 

 de døgn som faldt umiddelbart efter de 4 hellige 40-døgns fest- 

 tiders 21de døgn, som for juletidens vedkommende efter den 

 Julianske kalender, naar juletidens begyndelsesdogn fiksertes til 

 25. december, kommer paa 14. januar, og for den følgende anden 



