75 



tiske tryk og gastrykket og derved konstatere følgende bety I - 

 ningsfulde utvidelse av Avogadros lov : Ved samme osmotiske 

 tryk og samme temperatur indeholder like volumina av forskjel- 

 lige opløsninger samme antal molekyler, og da netop det antal 

 som ved samme tryk og temperatur indeholdes i samme volumen 

 av en gasart. 



Nu aapner der sig for ham en hel fylde av nye syns- 

 punkter, som gir anledning til en række fremragende teoretiske 

 og eksperimentelle undersøkelser i de første 1890-aar over energe- 

 tik samt tryk- og arbeidsydelse hos planterne, og som leder ham 

 til væsentlig ved skarpsindige teoretiske spekulationer at opstille 

 det postulat, at det som i en levende celle er ansvarlig for den 

 stoflige vekselvirkning med omgivelserne, er ikke, som man ind- 

 til da med Naegeli mente, den hele plasmakrop, men en særlig, 

 semipermeabel, plasmatisk hud, som omgir cellen saavel utadtil 

 som indadtil mot saftrummene. Og uagtet ingen har set disse 

 plasmahuder selv med nutidens bedste optiske hjælpemidler, 

 regner man nu overalt, ikke alene i plante-, men ogsaa i dyre- 

 fysiologien, med deres almindelige eksistens som en kjends- 

 gjerning, og deres kemisk-fysiske natur utgjør for tiden et av 

 de mest aktuelle og omstridte spørsmaal inden den samlede 

 fysiologi. 



Imidlertid skjænket Pfeffer ogsaa i 1880-aarene — som ordi- 

 narius i Tiibingen — videnskapen flere likeledes banebrytende 

 og grundlæggende specialarbeider paa andre fysiologiske om- 

 raader. Saaledes undersøkelser over kemotaktiske retningsbevæ- 

 gelser hos spermatozoer og mikroorganismer, over anilinfarve- 

 stoffers optagelse i levende celler og over det oksyderende 

 stofskifte. Her paavises dels at de Weberske love, som er be- 

 stemmende for forholdet mellem sanseindtryk og sansning hos 

 mennesket, ogsaa gjælder planternes sanseliv, dels grundlægges 

 systematisk læren om cellernes vitalfarvning, som nu spiller en 

 høist aktuel rolle som grundlag for de moderne studier over 

 stofoptagelsens mekanik, og endelig opklares surstofaandingens 

 kemismus i sine hovedtræk. 



Til alt dette kommer saa endnu foruten bl. a. en række 

 glimrende eksperimentalarbeider i 1907 — 1911 over sovnbevægel- 

 ser hos blader hans store plantefysiologi, som omfatter 2 bind. 

 stof veksel og kraftveksel, og hvorav første utgave utkom i 1881, 

 2den utgave i 1897 og 1901—1904. 



