og Irland i gammel og ny tid. Paa skotske og ogsaa paa 

 norske bondegaarder vidner endnu stubbørete katter om denne 

 skik, som heller ikke i Syd-Europa er ukjendt. Den til grund 

 for navnet nårisla — ^ av nåe (lik) - - liggende forestilling om 

 at sygdommen bevirker døden hvis begge ender av utslettet 

 møtes, beror paa en urgammel lære, som kan følges tilbake til 

 Plinius. Selve navnet lisla maa sees i forbindelse med det 

 ensbetydende ristel og gaa tilbake paa en ældre form *wristla, 

 hvis betydninger »ring« eller »baand<', sml. de middelalderlige navne 

 herpes zoster, zona herpetica. 



Foredraget fremkaldte bemerkninger av Hægstad og Olsen, 

 hvortil foredragsholderen replicerte. 



Matematisk-naturvidenskafoelig klasse. 21de januar. 



(Formand: H. H. Gran. Sekretær: D. Isaachsen). 



(Tilstede: Bonnevie, H. H. Gran, D. Isaachsen, J. Kiær, Lynge, 

 Miinster, Palmstrøm). 



Universitetsstipendiat Rolf Nordhagen holdt et foredrag: 

 Gudbrandsdalens kalktuffer. Disse tuffer blev første gang stu- 

 dert av avdøde professor Axel Blytt i 1891, som fandt at de 

 kalkavsættende kilder periodevis maatte ha tørret helt ind, og 

 han betragtet tuffene som et vigtig støttepunkt for sin klima- 

 vekslingsteori. Senere har der hersket adskillig skepticisme 

 overfor Blytts undersøkelser, og foredragsholderen hadde derfor 

 studert forekomstene paany meget indgaaende og kritisk. 

 Arbeidet hadde git absolut positive resultater, som viste at man 

 maatte respektere Blytts standpunkt; ja, undersøkelsen hadde 

 ført til det forbløffende resultat, at kalktuffen i Kvam stemte 

 bedre med Blytts teori end denne selv ante. Foredragsholderen 

 hadde nemlig opdaget et helt nyt kalklag paa stedet som Blytt 

 savnet, men hvis tilstedeværelse han i grunden hadde forutsagt, 

 idet han i sin tid uttalte at man i fremtiden muligens vilde 

 finde rester av det. Foredragsholderen stillet sig noget skeptisk 

 overfor alle de konsekvenser som Blytt vilde trække av sin 

 teori, men han fandt at vi her hadde en interessant arbeids- 

 hypotese, som fortjente alvorlig drøftelse. Ialfald var der for 

 øieblikket ingen anden teori som kunde gi en tilfredsstillende 



