10 H. MOHN. HYPSOMETRET SOM LUFTTRYKSMAALER [No. 2. 1911] 



De gunstigste Betingelser lor Sammenligninger mellem Hypso- 

 meter og Barometer er en anticyklonisk Veirsituation med roligt 

 Lufttryk. Sommeren 1911 frembød saadanne. Naar Lufttrykket 

 er sterkt stigende eller faldende eller uroligt, som under et Luft- 

 tryksminimum, følges de to Instrumenter ikke lettelig ad. Det 

 synes, som om Hypsometret er raskere til at følge Lufttrykkets 

 Ændringer end Barometret. Ved at forøge Observationernes 

 Antal vil man i Praxis kunne opnaa brugbare Resultater. En 

 Ændring i den fundne Korrektion (ved 100°) for Hypsometret 

 fra Tid til anden, fra en Inspektionsreises Begyndelse til dens 

 Ende, synes væsentlig at maatte tilskrives Ændringer ved Baro- 

 metret, som Ændringer i Kviksølvets og Rørets Renhed og mu- 

 ligens Indexens Stilling. Denne sidste og Vakuets Tilstand er 

 jevnlig kontrolleret ved Observationer med Nonieapparatet med 

 større og mindre Vakuum. 



De Richterske Hypsometre maaler efter min Erfaring Luft- 

 trykket lidt nøiagtigere end vore Wild-Fuess-Barometre. Men 

 Hypsometrenes Korrektioner maa findes af Barometerhøiden og 

 Tyngdekorrektionen, som beregnes af Tyngdens Acceleration 

 bestemt ved Pendelobservationer. Det endelige Resultats Nøi- 

 agtighed beror saaledes paa Observationernes Antal. Et Antal 

 af 9 til 10 Observationer skulde give en Nøiagtigbed, der er 3 

 Gange saa stor som en enkelt Observation. Dette slaar ogsaa 

 til ved Observationerne fra 1911. Vi har ovenfor fundet Middel- 

 feilen ved en enkelt Observation (Sammenligning mellem et 

 Hypsometer og et Barometer. Middel for begge Hypsometre) 



+ 0°.00155 eller + 0.041 mm. 



Trediedelen heraf er + 52 „ + 0.014 „ 



Fundet for en Gruppe + 57 „ + 0.015 „ (S. 7) 



Forskjel + 0°.00005 „ ± 0.001 „ 



Trykt 26. Oktober 1911. 



