1911] MYSTERIEVIDNESBYRD I DET NYE TESTAMENTE 



„Ei alene gjennem Prologen, ogsaa gjennem hele Evangeliet 

 gaar denne Mystiks egentlige Formelsprog, ja det bestemmer til 

 en viss Grad Valget af de faa Themata, som behandles, og som 

 aabenbart sysselsætter Forfatteren i dybeste Maade. Dette paa- 

 trænger sig den, der kjender lidt til den hermetiske Literatur, 

 saa mægtig, at jeg istedenfor lange Opregninger for denne Paa- 

 stand hellere skulde ville advare mod en Overvurdering af denne 

 Kjendsgjerning" (Poimandres, S. 244). 



Det er en forvirrende Situation. Som Fr. Gumont siger et- 

 steds („Religions orientales", S. 254) : 



„Les deux croyances opposées se meuvent dans la méme 



sphére intellectuelle et morale les érudits ont pu se de- 



mander si leurs auteurs étaient paiens ou chrétiens." 



Hvorledes er nu denne Sagernes Sammenhæng at for- 

 klare. Reitzenstein synes at tænke, at Paulus maa være paa- 

 virket af denne Literatur. 



Isaafald maatte han være indviet i disse Mysterier. Ellers 

 var han paa hin Tid udelukket fra saadan Paavirkning. Han 

 maatte ialfald have traadt i broderligt Forhold til disse Mysterie- 

 samfund og overværet deres Initiationer. Dertil findes ikke den 

 ringeste Antydning at opdage. Og om han end selv var en 

 Medvider, saa kunde ikke hans læge Medbrødre være Medvidere, 

 og dog forudsættes dette i hans Udredning, ligesom han saa 

 ofte appellerer til deres Medviden : „I ved jo," siger han. Og- 

 saa „Zauberpapyri" blev holdt hemmelig ; thi i dem var Mage- 

 rens særlige Kunst, som han for al Del ikke vilde dele med 

 andre. 



Men naar det intime Slegtskab, med den nye Forskning for 

 Øie, umulig lader sig negte eller bortforklare, saa blir det kun 

 tilbage at medgive, at Christendommen selv var en (jødisk-hel- 

 lenistisk) Mysteriereligion, beslægtet med de andre, om end selv- 

 stændig. Hvori dens Selvstændighed, det Originale i den, bestod, 

 kunde jeg nøiagtig angive, men det vilde her idag føre os altfor 

 vidt, da det trænger en udførlig Begrundelse. Derom vil hele 

 den anden Del af min udførlige Fremstilling handle, som jeg 

 kalder Ghristusmysteriet. Den et Christi Kongs- og Rigstanke. 



