1912] PAAVIRKNING FRA NORRØN PAA VESTFRANSK SJØRET 5 



Epscop er navn paa et hulmaal. Den avdøde tyske sprogforsker 

 Heinrich Zimmer forklarer ordet av lat. episcopus = biskop. 

 Men i bretonsk skal der endnu være et hulmaal, som kaldes 

 eskop eller skop, og som synes at være samme ord I . Ordet har 

 sandsynligvis aldrig været brukt i Irland, men bare ved mun- 

 dingen av Loire, hvor de norrøne farmænd handlet. Her i Vest- 

 frankrike, netop i de egne hvor Olérons sjøret siden opstod, og 

 i handelen mellem Nordboer og Franskmænd, gjaldt altsaa de 

 sjølove som Cormac taler om. At vi i Olérons sjøret kan finde 

 spor av norrøn paavirkning, er saaledes ikke utænkelig. 



Denne sjøret er egentlig en samling dommer og retskjendel- 

 ser. Loven er inddelt i en række paragrafer, og hver av disse 

 ender med følgende ord : Et ce est le juggenient en ce cas („0g 

 det er dommen i denne sak"). En stor del av bestemmelserne 

 stammer fra gammel lov i Middelhavslandene og gjenfindes bl. a. 

 i den saakaldte „Rhodiernes sjølov" (No/nog c Poåkov vauriy.bg). 

 Men mange sætninger har intet tilsvarende der. Goldschmidt 

 mener at gnmdlaget for dem er frankisk ret 2 . Vi vet dog intet 

 om at Frankerne har utviklet nogen sjøret. Hvis saa hadde 

 været, vilde der vel tidlig i Nordfrankrike eller Flandern ha 

 dannet sig en eiendommelig sjøret. Ved siden av denne muli- 

 gens frankiske ret har, tror jeg, ogsaa norrøn indflydelse gjort 

 sig gjældende, enten fra den norske vikingenybygd ved mun- 

 dingen av Loire eller fra Normandiet. Henrik II av England og 

 Normandie fik jo med sin hustru ogsaa hertngdømmet Akvita- 

 nien (i 1150). 



I en paragraf i Rooles d'01éron forekommer, saavidt jeg 

 vet, tidligst ordet matelot. Dette ord er, som Sophus Bugge 

 først har paavist, laant fra oldnorsk motunautr % . — I gammel 



„Galler, indbyggere av Gallien". Men der var dog omkr. 900 ingen sjø- 

 handel mellem de romanske og de frankiske indbyggere av Gallien. 



1 Jal, Glossaire nantique, s. 1359. 



2 Universalgesch. des Handelsrechts I, s. 223. 



3 Romania III, s. 156 og anm. 1. Jfr. Baist, Germanische Seemannsworte in 

 der franzosischen Sprache (Zeitschr. fur deutsche Wortforschung, hg. v. 

 Kluge, B. 4, s. 274 f.). 



