14 ALEXANDER BUGGE [No. 5 



font compagnie et vont aux harans et aux maqueraulx et 

 debvent mettre autretant oVengins Vun comme Vautre, et sont 

 å gré de partir leur gåing par moitié entre eulx (d. e. : „to 

 skibe gjør fællig og drager for at fiske sild og makrel; det ene 

 bør sætte likesaa mange redskaper [b: garn] som det andet, og 

 fangsten bør deles likt mellem dem"). Fiskeriet er altsaa i den 

 Biskaiske Bugt blit drevet i baatlag, likesom i Norge og paa 

 Island fra de ældste tider av og mangesteds indtil denne dag. 

 At slike baatlag i Vestfrankrike er opstaat under norrøn paa- 

 virkning, er vel ikke utelukket. Vi vet at i Normandie sluttet 

 hvaljægere sig sammen i lag, som kaldtes walmanni. Nansen 

 har søkt at vise at Baskerne lærte at fange hval i i den Bis- 

 kaiske Bugt av Normannerne 1 . 



Der findes ogsaa endel norrøne ord i Olérons sjøret. Pro- 

 fessor Hj. Falk har gjort mig opmerksom paa § 20, hvor det 

 heter, at hvis skibet seiler videre end fra først av bestemt, skal 

 skipperen lægge paa hyren veua per veua et cors per cors. 

 Dette gjengives i en gammel engelsk oversættelse fra 1536 med 

 kennynge by kennynge, and cours by cours; og det heter, at 

 kennynge skal bety „the distance between well-known headlands 

 or islands in sight of each other". Denne gamle oversættelse 

 er dog neppe rigtig; ti naar skibet seilet længer end beregnet, 

 vilde det f. eks. opover langs kysten av det nordøstlige Frank- 

 rike og Belgien ikke møte nogen slike landkjenninger. Dertil 

 kommer at der i en tekst istedenfor veua (verve) skal staa legua, 

 „mil" 2 . Jeg tror derfor (med professor Hægstad) at veua (vewe) 

 snarere er en forvanskning av oldnorsk vika, „en sjømil". En- 

 delig kan jeg nævne at i § 11 synes boucles at forekomme i 

 samme betydning som oldnorsk bulki, „skibsladning". 



Det er mulig, at endel av de likhetspunkter jeg har frem-, 

 hævet mellem vor egen gamle sjøret og Olérons, har sin grund 

 i at utviklingen baade i Norge og paa Island og i Vestfrank- 

 rike har gaat i de samme spor. Endel likheter kan dog neppe 



1 Nord i taakeheimen, s. 138. 



2 The Black Book of the Admiralty II. s. 234 og anm. 8 og I, s. 1 14 f. 



